# Nihon-shiki

**Nihon-shiki** tai **Nippon-shiki** (jap. 日本式ローマ字) on romanisaatiojärjestelmä, jota käytetään japanin translitteroinissa latinalaisille aakkosille. ISO on tehnyt Nihon-shikistä **ISO 3602 strict** -standardin.

Nihon-shikin kehitti Aikitsu Tanakadate vuonna 1885, ja se on Hepburniä vanhempi romanisaatiojärjestelmä. Tanakadaten aikomus oli täysin korvata Japanin kanji- ja kanakirjoitus romanisoidulla kirjoituksella, koska hän uskoi tämän auttavan japanilaisia kilpailussa länsimaisia kulttuureita vastaan. Koska järjestelmä kehitettiin japanilaisten omaan käyttöön heidän oman kielensä romanisaatiossa, se on paljon säännönmukaisempi kuin Hepburn ja toisin kuin Hepburn, se ei yritä helpottaa englannin puhujien japanin kielen ääntämistä.

Nihon-shikiä seurasi samantapainen järjestelmä, Kunrei-shiki. Nihon-shikin ja Kunrei-shikin ero on niiden tavutus ja moderni ääntämys. Modernissa standardoidussa japanissa tavuparien di/zi ぢ/じ, du/zu づ/ず, dya/zya ぢゃ/じゃ, dyu/zyu ぢゅ/じゅ, dyo/zyo ぢょ/じょ, wi/i ゐ/い, we/e ゑ/え, kwa/ka くゎ/か, gwa/ga ぐゎ/が ääntäminen on muuttunut identtiseksi. Esimerkiksi *kanadukai* (Nippon-shiki) かなづかい äännetään modernissa japanissa *kanazukai*.

Nihon-shikiä pidetään Japanin romanisaatiojärjestelmistä kaikkein säännönmukaisimpana, koska se säilyttää tiukan muodon: "yksi kana, kaksi kirjainta" vokaalikanoja lukuun ottamatta.

## Käyttö

* Kun tavua *he* (へ) käytetään partikkelina, se kirjoitetaan *he*, ei *e*.
* Kun tavua *ha* (は) käytetään partikkelina, se kirjoitetaan *ha*, ei *wa*.
* Kun tavua *wo* (を) käytetään partikkelina, se kirjoitetaan *wo*, ei *o*.
* Pitkät vokaalit merkitään sirkumfleksillä, esimerkiksi pitkä *o* kirjoitetaan *ô*, toisin kuin Hepburnissä, jossa käytetään macroneita.
* *n* (ん) kirjoitetaan ennen konsonanttia *n*, mutta ennen vokaaleja *n´*.
* Kaksinkertaiset konsonantit merkitään tuplaamalla poikkeuksetta *sokuonia* (っ) seuraava konsonantti.

### Nihon-shikin romanisaatiotaulukko

| Gojūon | Yōon |
| --- | --- |
| あ/ア *a* | い/イ *i* | う/ウ *u* | え/エ *e* | お/オ *o* | (*ya*) | (*yu*) | (*yo*) |
|  |
| か/カ *ka* | き/キ *ki* | く/ク *ku* | け/ケ *ke* | こ/コ *ko* | きゃ/キャ *kya* | きゅ/キュ *kyu* | きょ/キョ *kyo* |
| さ/サ *sa* | し/シ *si* | す/ス *su* | せ/セ *se* | そ/ソ *so* | しゃ/シャ *sya* | しゅ/シュ *syu* | しょ/ショ *syo* |
| た/タ *ta* | ち/チ *ti* | つ/ツ *tu* | て/テ *te* | と/ト *to* | ちゃ/チャ *tya* | ちゅ/チュ *tyu* | ちょ/チョ *tyo* |
| な/ナ *na* | に/ニ *ni* | ぬ/ヌ *nu* | ね/ネ *ne* | の/ノ *no* | にゃ/ニャ *nya* | にゅ/ニュ *nyu* | にょ/ニョ *nyo* |
| は/ハ *ha* | ひ/ヒ *hi* | ふ/フ *hu* | へ/ヘ *he* | ほ/ホ *ho* | ひゃ/ヒャ *hya* | ひゅ/ヒュ *hyu* | ひょ/ヒョ *hyo* |
| ま/マ *ma* | み/ミ *mi* | む/ム *mu* | め/メ *me* | も/モ *mo* | みゃ/ミャ *mya* | みゅ/ミュ *myu* | みょ/ミョ *myo* |
| や/ヤ *ya* |  | ゆ/ユ *yu* |  | よ/ヨ *yo* |  |
| ら/ラ *ra* | り/リ *ri* | る/ル *ru* | れ/レ *re* | ろ/ロ *ro* | りゃ/リャ *rya* | りゅ/リュ *ryu* | りょ/リョ *ryo* |
| わ/ワ *wa* | ゐ/ヰ *wi* |  | ゑ/ヱ *we* | を/ヲ *wo* |  |
|  | ん/ン *n* |  |
| Dakuten |
| が/ガ *ga* | ぎ/ギ *gi* | ぐ/グ *gu* | げ/ゲ *ge* | ご/ゴ *go* | ぎゃ/ギャ *gya* | ぎゅ/ギュ *gyu* | ぎょ/ギョ *gyo* |
| ざ/ザ *za* | じ/ジ *zi* | ず/ズ *zu* | ぜ/ゼ *ze* | ぞ/ゾ *zo* | じゃ/ジャ *zya* | じゅ/ジュ *zyu* | じょ/ジョ *zyo* |
| だ/ダ *da* | ぢ/ヂ *di* | づ/ヅ *du* | で/デ *de* | ど/ド *do* | ぢゃ/ヂャ *dya* | ぢゅ/ヂュ *dyu* | ぢょ/ヂョ *dyo* |
| ば/バ *ba* | び/ビ *bi* | ぶ/ブ *bu* | べ/ベ *be* | ぼ/ボ *bo* | びゃ/ビャ *bya* | びゅ/ビュ *byu* | びょ/ビョ *byo* |
| ぱ/パ *pa* | ぴ/ピ *pi* | ぷ/プ *pu* | ぺ/ペ *pe* | ぽ/ポ *po* | ぴゃ/ピャ *pya* | ぴゅ/ピュ *pyu* | ぴょ/ピョ *pyo* |
|  |
| くゎ *kwa* |  |  |
| ぐゎ *gwa* |  |  |

* Punaisella kirjoitetut merkit ovat kielessä vanhentuneita.