# Hepburn-järjestelmä

**Hepburn**, virallisesti **Hebon-shiki** (jap. ヘボン式ローマ字, *Hebon-shiki rōmaji*), on romanisaatiojärjestelmä. Se on nimetty James Curtis Hepburnin mukaan, joka käytti sitä 1887 julkaistussa japani–englanti-sanakirjassaan kuvaamaan japanin kielen äänteitä latinalaisilla aakkosilla. Hepburnistä on olemassa kolme versiota: perinteinen, uudistettu ja muunnettu. Näistä perinteinen ja uudistettu ovat yleisimmin käytössä olevat japanin kielen romanisaatiomenetelmät.

Japanin viranomaiset ilmoittivat maaliskuussa 2024, että aikoo selvittää Hepburn-järjestelmän päivittämistä ensimmäistä kertaa 70 vuoteen.

## Hepburn-romanisaation piirteet

Hepburnin huomattavin piirre on, että sen kirjoitusasu perustuu englannin kielen fonologiaan.

### Partikkelit

* Kun tavua *he* (へ) käytetään partikkelina, se kirjoitetaan *e*.
* Kun tavua *ha* (は) käytetään partikkelina, se kirjoitetaan *wa*.
* Kun tavua *wo* (を) käytetään partikkelina, se kirjoitetaan *o*.

### Pitkät vokaalit

**Perinteisessä** ja **uudistetussa Hepburnissä**:

* pitkät **o**- ja **u**-vokaalit merkitään kirjaimen ylle sijoitettavin pituusmerkein (makron, engl. macron) – eli pitkä **o** (おお/おう) kirjoitetaan *ō*, ja pitkä **u** (うう) kirjoitetaan *ū*.
* Japanin ja kiinan kielistä peräisin olevissa sanoissa pitkä **e** (えい) kirjoitetaan *ei*.
* Japanin ja kiinan kielistä peräisin olevissa sanoissa pitkä vokaali **i** (いい) kirjoitetaan *ii*.
* Muissa vierasperäisissä sanoissa kaikki pitkät vokaalit merkitään pituusmerkein.

**Muunnetussa Hepburnissä**:

* Kaikki pitkät vokaalit merkitään kahdella samalla vokaalilla – esimerkiksi pitkä **o** kirjoitetaan *oo*.
* Kirjainyhdistelmä "*ei*" on varattu niille tapauksille, joissa kaksi vokaalia äännetään erillisinä äänteinä.

### *n* (ん)

**Perinteisessä Hepburnissä**:

* *n* (ん) kirjoitetaan ennen konsonanttia *n*, mutta ennen vokaaleja *n'* . Ennen muita labiaalisia konsonantteja, kuten *b*, *m* ja *p*, se kirjoitetaan *m*.

### Kaksinkertaiset konsonantit

* Kaksinkertaiset konsonantit merkitään tuplaamalla *sokuonia* (っ), seuraava konsonantti. Poikkeuksena *sh*→*ssh*, *ch*→*tch*, *ts*→*tts*.

## Hepburn-romanisaatiotaulukot

### Hiragana

| あ *a* | い *i* | う *u* | え *e* | お *o* | (*ya*) | (*yu*) | (*yo*) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |
| か *ka* | き *ki* | く *ku* | け *ke* | こ *ko* | きゃ *kya* | きゅ *kyu* | きょ *kyo* |
| さ *sa* | し *shi* | す *su* | せ *se* | そ *so* | しゃ *sha* | しゅ *shu* | しょ *sho* |
| た *ta* | ち *chi* | つ *tsu* | て *te* | と *to* | ちゃ *cha* | ちゅ *chu* | ちょ *cho* |
| な *na* | に *ni* | ぬ *nu* | ね *ne* | の *no* | にゃ *nya* | にゅ *nyu* | にょ *nyo* |
| は *ha* | ひ *hi* | ふ *fu* | へ *he* | ほ *ho* | ひゃ *hya* | ひゅ *hyu* | ひょ *hyo* |
| ま *ma* | み *mi* | む *mu* | め *me* | も *mo* | みゃ *mya* | みゅ *myu* | みょ *myo* |
| や *ya* |  | ゆ *yu* |  | よ *yo* |  |
| ら *ra* | り *ri* | る *ru* | れ *re* | ろ *ro* | りゃ *rya* | りゅ *ryu* | りょ *ryo* |
| わ *wa* | ゐ *i* |  | ゑ *e* | を *wo* |  |
|  | ん *n* |  |
|  |
| が *ga* | ぎ *gi* | ぐ *gu* | げ *ge* | ご *go* | ぎゃ *gya* | ぎゅ *gyu* | ぎょ *gyo* |
| ざ *za* | じ *ji* | ず *zu* | ぜ *ze* | ぞ *zo* | じゃ *ja* | じゅ *ju* | じょ *jo* |
| だ *da* | ぢ *(ji)* | づ *(zu)* | で *de* | ど *do* | ぢゃ *(ja)* | ぢゅ *(ju)* | ぢょ *(jo)* |
| ば *ba* | び *bi* | ぶ *bu* | べ *be* | ぼ *bo* | びゃ *bya* | びゅ *byu* | びょ *byo* |
| ぱ *pa* | ぴ *pi* | ぷ *pu* | ぺ *pe* | ぽ *po* | ぴゃ *pya* | ぴゅ *pyu* | ぴょ *pyo* |

Punaisella kirjoitetut merkit ovat nykyjapanissa vanhentuneita.

### Katakana

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ア a | イ i | ウ u | エ e | オ o | ヤ ya | ユ yu | ヨ yo |
| カ ka | キ ki | ク ku | ケ ke | コ ko | キャ kya | キュ kyu | キョ kyo |
| サ sa | シ shi | ス su | セ se | ソ so | シャ sha | シュ shu | ショ sho |
| タ ta | チ chi | ツ tsu | テ te | ト to | チャ cha | チュ chu | チョ cho |
| ナ na | ニ ni | ヌ nu | ネ ne | ノ no | ニャ nya | ニュ nyu | ニョ nyo |
| ハ ha | ヒ hi | フ fu | ヘ he | ホ ho | ヒャ hya | ヒュ hyu | ヒョ hyo |
| マ ma | ミ mi | ム mu | メ me | モ mo | ミャ mya | ミュ myu | ミョ myo |
| ラ ra | リ ri | ル ru | レ re | ロ ro | リャ rya | リュ ryu | リョ ryo |
| ワ wa | ヰ i |  | ヱ e | ヲ wo |  |
|  | ン n |  |
| ガ ga | ギ gi | グ gu | ゲ ge | ゴ go | ギャ gya | ギュ gyu | ギョ gyo |
| ザ za | ジ ji | ズ zu | ゼ ze | ゾ zo | ジャ ja | ジュ ju | ジョ jo |
| ダ da | ヂ (ji) | ヅ (zu) | デ de | ド do | ヂャ (ja) | ヂュ (ju) | ヂョ (jo) |
| バ ba | ビ bi | ブ bu | ベ be | ボ bo | ビャ bya | ビュ byu | ビョ byo |
| パ pa | ピ pi | プ pu | ペ pe | ポ po | ピャ pya | ピュ pyu | ピョ pyo |

Punaisella kirjoitetut merkit ovat nykyjapanissa vanhentuneita.

### Laajennettu katakana

Näitä käytetään pääasiassa esittämään muissa kuin japanin kielessä esiintyviä äänteitä. Monet näistä eivät ole virallisesti standardoituja, ja jotkut ovat käytössä erittäin harvinaisia.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | イェ ye |  |
|  | ウィ wi |  | ウェ we | ウォ wo |
| ヷ va | ヸ vi |  | ヹ ve | ヺ vo |
| ヴァ va | ヴィ vi | ヴ vu | ヴェ ve | ヴォ vo |
|  | シェ she |  |
|  | ジェ je |  |
|  | チェ che |  |
|  | ティ ti | トゥ tu |  |
|  | テュ tyu |  |
|  | ディ di | ドゥ du |  |
|  | デュ dyu |  |
| ツァ tsa |  |  | ツェ tse | ツォ tso |
| ファ fa | フィ fi |  | フェ fe | フォ fo |
|  | フュ fyu |  |

## Katso myös

* Kunrei-shiki
* Nihon-shiki

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hepburnin alkuperäisen sanakirjan ensimmäisen painoksen esipuhe (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Hepburnin alkuperäisen sanakirjan kolmannen painoksen esipuhe (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Hepburn-pohjainen muunnin romanisoidun kana-transkriptioon (englanniksi)