Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Chicago ’L’

| Chicago ’L’ |
| --- |
|  |
|  |
| Sijainti | Chicago, Yhdysvallat |
| Avattu | 6. kesäkuuta 1892 |
| Pituus | 360,7 km |
| Asemia | 144 |
| Linjoja | 8 |
| Liikennöitsijä(t) | Chicago Transit Authority |
| Matkoja päivässä | 703 326 (2011) |
|  |
| Infobox OK |

**Chicago ’L’** on metrojärjestelmä Chicagossa Illinois’n osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sitä liikennöi Chicago Transit Authority (CTA) ja se on Yhdysvaltain kolmanneksi vilkkain metrojärjestelmä New Yorkin ja Washingtonin metron jälkeen. Metro aloitti toimintansa vuonna 1892. Metroa käytti arkipäivisin keskimäärin 703 326 ihmistä vuonna 2011. Metrossa on kahdeksan linjaa: punainen (vilkkain linja), sininen, ruskea, vihreä, oranssi, vaaleanpunainen, purppura ja keltainen. Verkoston yhteispituus on 360,7 kilometriä. Asemia verkostossa on yhteensä 144. Verkoston kaksi vilkkainta linjaa palvelevat ympäri vuorokauden. Nimensä ’L’ on saanut siitä, että suurin osa verkostosta kulkee maanpinnan yläpuolella (engl. *elevated*, josta lyhenne *el*).

## Kuvia

* Korotettua rataa
* Jacksonin metroasema
*
* Morrison-Knudsenin valmistama 3200-sarjan junavaunuyksikkö

## Katso myös

* Charles Yerkes

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Chicago ’L’** Wikimedia Commonsissa

Yhdysvaltojen metrojärjestelmät

* Baltimore Metro Subway
* Bay Area Rapid Transit
* Chicago ’L’
* Honolulun Skyline
* Los Angelesin metro
* Massachusetts Bay Transit Authority
* Metropolitan Atlanta Rapid Transit Authority
* Metrorail (Miami)
* New Yorkin metro
* PATCO Speedline
* Port Authority Trans-Hudson
* Punainen linja (Cleveland)
* San Juan Tren Urbano
* Southeastern Pennsylvania Transportation Authority
* Washingtonin metro
# Tyhjiöjuna

**Tyhjiöjuna** eli vakuumijuna on vielä toteuttamaton korkeanopeuksinen rautatieliikennemuoto. Tyhjiöjunat olisivat käytännössä Maglev-junia, jotka kulkisivat tunneleissa. Tunneleissa olisi alhainen ilmanpaine. Tämä vähentäisi ilmanvastusta ja mahdollistaisi parhaimmillaan 6 000–8 000 kilometrin tuntinopeuden. Tyhjiörautatien rakentaminen olisi erittäin kallista. Toiminnassa ollessaan juna kuluttaisi energiaa noin puolet normaalista sähköjunasta. Tyhjiöjunat voisivat vähentää lentokoneen käyttöä, koska niiden nopeus ylittäisi moninkertaisesti nykyisten lentokoneiden nopeuden.

Ajatus nopeista tunnelijunista esiteltiin jo 1900-luvun alkupuolella Bernhard Kellermannin kirjassa *Der Tunnel*. Ne nousivat julkisuuteen myös 1970-luvulla Robert F. Salterin kirjoitettua niistä artikkeleita.

Sveitsissä on suunniteltu Swissmetro-verkostoa. Suunnitelmat lienevät pisimmällä maailmassa, mutta edelleen kaukana toteutuksesta.

On myös esitetty ajatusta Atlantin valtameren alittavasta rautatiestä. Tarkkaan ottaen kyseessä ei olisi tunneli, vaan muutaman kymmenen metrin syvyydessä kelluva putki. Tämän kaltainen juna mahdollistaisi matkan Lontoosta New Yorkiin noin tunnissa. Toistaiseksi ajatus on tieteiskuvitelman tasolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Trans-Atlantic MagLev, Vacuum Tube Train, PopSci.com (englanniksi)
# Gondoli

Gondoli ohjaajineen Venetsian Canal Grandella.
Gondoleita laiturissa Venetsiassa.
**Gondoli** (ital. *gondola*) on kapea ja pitkänomainen tasapohjainen vene, joissa on korkea perä ja keula. Venettä soudetaan yhdellä pitkällä peräairolla.

Gondoleita käytetään lähes yksinomaan Venetsian kanavilla liikuttaessa. Gondolin ohjaajaa kutsutaan *gondolieeriksi*. Suurin osa Venetsian gondolieereista kuuluu vanhoihin gondolieerisukuihin: aiemmin vallitsi ikiaikainen laki, jonka mukaan gondolieerina ei saanut toimia kukaan näiden sukujen ulkopuolinen, mutta vuonna 2007 perustettiin gondolieerin ammattitutkinto. Gondolieerina toimiminen on perinteisesti ollut miesten alaa. Vuonna 2009 alkoi työskennellä kaikkien aikojen ensimmäinen virallinen naisgondolieeri.

Gondoli on kevytrakenteinen ja nopealiikkeinen. Hankain on kyynärnivelen muotoinen ja veistetään perinteisesti saksanpähkinäpuusta; gondolin soudettavuuden vain yhdestä kohdasta varmistaa rungon toispuolisuus.

Gondolin keulaan on tyypillisesti kaiverrettu kuusi sakaraa ja niiden yläpuolelle toiselta laidalta suora, toiselta kaareva huippu. Huipun muoto kuvaa Venetsian hallitsijan eli dogen päähinettä. Kuusi sakaraa taas symboloivat Venetsian kuutta kaupunginosaa (*sestiere*), jotka ovat San Marco, Dorsoduro, San Polo, Cannaregio, Castello ja Santa Croce. Lisäksi gondoleissa on messinkisiä hevoskoristeita.

Gondoli mainitaan ensi kerran vuonna 1094 nimellä *gondulam*.*lähde?* Sanan *gondoli* täsmällistä alkuperää ei tiedetä. Gondolit olivat alkujaan mustiksi tervattuja, mutta värikkäitäkin gondoleita alettiin valmistaa. 1500-luvulla muut kuin mustat gondolit kiellettiin lailla. Gondolien kehitys jatkui 1800-luvun lopulle asti, jolloin moottoriveneet alkoivat vallata gondoleilta alaa vesikulkuneuvoina. 1700-luvulla käytössä oli yhtä aikaa muutama tuhat gondolia, nykyään muutama sata. Perinteisesti gondoli valmistetaan kahdeksasta eri puulajista ja 280 osasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **gondoli** Wikimedia Commonsissa

* Official Gondola Site (englanniksi)
* Boats - Gondola (englanniksi)
# Kiinan avaruushallinto

| Kiinan avaruushallinto |
| --- |
|  Pitkä marssi 3 raketin laukaisu vuonna 1977 tai 1978. |
| Perustettu | 22. huhtikuuta 1993 |
| Toimiala | avaruustoiminta |
| Päämaja |  Peking, Kiina |
| Jäsenet | CNSA & CASC |
| Johtohahmo | Chen Qiufa, vuodesta 2010 lähtien |
| Aiheesta muualla |
| Sivusto |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Kiinan avaruushallinto** (kiin.: 中国国家航天局; pinyin: *Zhōngguó guójiā hángtiānjú*) on Kiinan kansantasavallan avaruustoiminnasta vastaava taho.

Kiinan avaruushallinto perustettiin vuonna 1993. Se on Kiinan avaruusteollisuusministeriön alainen. Rakenne on hieman samankaltainen kuin Ruotsin avaruushallinnossa: Avaruusohjelmasta vastaa Kiinan avaruushallinto ja avaruuslaitteiden toteutuksesta muun muassa yhtymät China Aerospace Science and Technology Corporation (CASC) ja China Aerospace Science and Industry Corporation (CASIC). Hallinto luo avaruusohjelman ja yhtiömuotoinen osuus on vastuussa sen toteutuksesta.

Vuonna 1998 aiempi China Aerospace Corporation jaettiin useiksi valtionyhtiöiksi.

Vuonna 2006 avaruushallinnon johtaja on Sun Laiyan.

7. heinäkuuta 2011 Kiinan tiedeakatemia perusti Kiinan avaruustutkimusta hallinnoivan keskuksen National Space Science Centerin (NSSC) Keskuksen johtajana toimii Ji Wu. Vuoden 2012 alussa uutisoitiin, että tiedeakatemia ja China Aerospace Science and Technology Corporation (CASTC) ovat perustamassa uuden aerospace-alan instituutin.

## Länsi avautuu?

Lokakuussa 2010 NASAn pääjohtaja Charles Bolden vieraili viikon ajan Kiinassa neuvotellen Kiinan avaruushallinnon kanssa. Tämä sai muutamien NASA-keskusten omaavien Yhdysvaltain osavaltioiden poliitikkojen kritiikkiä, eniten kai pelättiin yhdysvaltalaisen rakettiteollisuuden kohtaloa. Heinäkuun 2011 lopussa sekä Yhdysvaltojen että Euroopan unionin kerrottiin etsivän yhteistyötä Kiinan kansantasavallan kanssa, samat tahot ovat aiemmin muun muassa estäneet Kiinan osallistumisen ISS-avaruusaseman toimintaan.

## Katso myös

* Kiinan avaruustoiminta
* CASIC (Kiinan ilmailun ja avaruuden tutkimus- ja teollisuusyhtymä)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* China National Space Administrationin sivusto
# 471143 Dziewanna

| 471143 Dziewanna |
| --- |
|  |
| Löytäminen |
| Löytäjä | Andrzej Udalski, Scott S. Sheppard, Marcin Kubiak ja Chad Trujillo |
| Löytöpäivä | 13. maaliskuuta 2010 |
| Löytöpaikka | Las Campanasin observatorio |
| Muut nimet | 2010 EK139 |
| Fyysiset ominaisuudet |
| Halkaisija | 470 km, 504 km ja 697 km |
| Pyörähdysaika | 7,07 h |
| Albedo | 0,25 |
| Näennäinen magnitudi | 19,6 |
| Absoluuttinen magnitudi | 4,05  |
| Kiertorata |
| Kiertokohde | Aurinko |
| Asteroidiryhmä | 2:7-resonant trans-Neptunian object (d) (käännä suomeksi) |
| Eksentrisyys | 0,52704796505965  |
| Inklinaatio | 29,471322747952 astetta |
| Keskianomalia | 351,00372949049 astetta |
| Nousevan solmun pituus | 346,22395102777 astetta |
| Kiertoaika | 207 879,43697179 vuorokautta |
| Periapsis | 32,480734017092 au |
| Apoapsis | 104,87245031243 au |
| Radan isoakselin puolikas | 68,676592164761 au |
| Epookki | 17. lokakuuta 2024 (d) |
| Aiheesta muualla |
| Minor Planet Center |
| JPL Small-Body Database |
|
[ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**471143 Dziewanna** (väliaikainen nimitys **2010 EK139**) on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri 209 000 päivässä (noin 572,21 vuotta) kiertoradalla, joka on lähimmillään 32,46 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 105,24 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti 404,162 kilometriä – 903,733 kilometriä. Asteroidin pyörähdysaika akselinsa ympäri on 7,07 tuntia.

471143 Dziewanna on 2:7 rataresonanssissa.
Kiertorata on määritelty hajanaisen kiekon alueelle. Kohdetta pidetään mahdollisena kääpiöplaneettana.

Nimi Dziewanna viittaa slaavilaiseen luonnon ja mesästyksen jumalattareen.

## Lähteet
# 375 Ursula

| 375 Ursula |
| --- |
|  |
| Löytäminen |
| Löytäjä | Auguste Charlois |
| Löytöpäivä | 18. syyskuuta 1893 |
| Löytöpaikka | Nizzan observatorio |
| Muut nimet | 1893 AL ja A893 SB |
| Fyysiset ominaisuudet |
| Halkaisija | 216 km |
| Pyörähdysaika | 16,899 h |
| Albedo | 0,037  |
| Absoluuttinen magnitudi | 7,49  |
| Asteroidiluokka | C-tyypin asteroidi (Tholen-luokitus (d)) X-tyypin asteroidi (SMASS-luokitus (d)) |
| Kiertorata |
| Kiertokohde | Aurinko |
| Asteroidiryhmä | Asteroidivyöhyke |
| Eksentrisyys | 0,10237056242737  |
| Inklinaatio | 15,931 astetta tai 15,940559947897 astetta |
| Keskianomalia | 4,7804371567521 astetta |
| Nousevan solmun pituus | 336,38213273071 astetta |
| Kiertoaika | 2 020,1105959097 vuorokautta |
| Periapsis | 2,8072530772628 au |
| Apoapsis | 3,4475620162666 au |
| Radan isoakselin puolikas | 3,1274075467647 au |
| Epookki | 21. marraskuuta 2025 (d) |
| Aiheesta muualla |
| Minor Planet Center |
| JPL Small-Body Database |
|
[ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**375 Ursula (A893 SB)** on hyvin suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri 2 020 päivässä (noin 5,53 vuotta) kiertoradalla, joka vaihtelee 2,81 astronomisen yksikön ja 3,45 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin 216 kilometriä. Asteroidin pyörähdysaika akselinsa ympäri on 16,9 tuntia. Asteroidi on spektrityypiltään C- tai Xc-luokkaa (SMASSII), joka viittaa sen olevan koostumukseltaan rautaa, nikkeliä, kobolttia ja platinaa.

## Lähteet

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: **374 Burgundia** | **Luettelo pikkuplaneetoista** | Seuraaja: **376 Geometria** |
# Submaapallo

Planeetta Mars on submaapallo. Se on pieni maankaltainen planeetta.
**Submaapallo** tai **submaa** (engl. *Sub-Earth*) on Maata merkittävästi pienempi planeetta. Aurinkokuntamme planeetoista submaapalloja ovat Merkurius ja Mars. Submaita pienemmät kohteet ovat muun muassa mesoplaneettoja, kääpiöplaneettoja ja pikkuplaneettoja.

## Massa ja läpimitta

Submaapallo on maapalloa pienempi kivirautaplaneetta, jonka massa on 0,01–0,5 Maan massaa.
Erään toisen määritelmän mukaan alimaan massa on alle 0,95 Maan massaa ja säde alle 0,82 Maan sädettä.

## Esimerkkejä submaapalloista

Submaapalloja ovat aurinkokunnassamme Merkurius ja Mars. K-spektrityypin tähdellä Kepler 444 on tähden läheisellä kuumalla vyöhykkeellä viisi submaapalloa. Gliese 367 -tähteä kiertää submaapallo Gliese 367 b, samoin kuin Barnardin tähteä planeetta Barnard b.

## Elinkelpoisuus

Submaapalloilla on korkeintaan ohut kaasukehä ja heikko magneettikenttä. Geologinen aktiivisuus päättyy suhteellisen nopeasti planeetan historiassa. Toisaalta lähellä keskustähteään olevat submaat ovat alttiita vuorovesivoimille. Lämpötilan ajalliset tai paikalliset vaihtelut ovat submaapallon pinnalla suuria, joten submaapallot ovat maapalloa vähemmän soveltuvia elämälle.

## Submaapallot ja planeettakuntien synty

Aurinkokunnan synnyn oligarkkivaiheen oligarkit olivat pääosin submaapalloja.

## Lähteet
# Van Allenin vyöhyke

Van Allenin vyöhykkeet
**Van Allenin vyöhykkeet** ovat Maan ympärillä olevia toroideja vyöhykkeitä, joissa on Maan magneettikentän vangitsemia suurienergisiä sähköisiä hiukkasia, elektroneja ja protoneja, eli plasmaa. Van Allenin vyöhykkeiden hiukkaset häiritsevät avaruuslaitteiden elektroniikkaa, esimerkiksi keinotekoisia satelliitteja. Kun Van Allenin vyöhykkeet ylilatautuvat Auringon purkausten takia, niiden hiukkasia sinkoaa maan ilmakehään aiheuttaen revontulia. Nimensä ne saivat yhdysvaltalaisen avaruustutkijan James Van Allenin mukaan.

Hiukkastiheys Van Allenin vyöhykkeillä.
Van Allenin vyöhykkeitä on kaksi. Ne kiertävät maata ja ulottuvat 65 asteen päähän päiväntasaajasta; napa-alueilla on reikä. Sisempi vyö on noin 1 000 – 6 000 kilometrin korkeudessa maanpinnasta ja koostuu lähinnä positiivisesti varatuista protoneista. Sen protonien energia on yli 100 megaelektronivolttia. Tämän sisemmän vyön alueella Maan magneettikenttä on huomattavasti voimakkaampi kuin ulomman.

Ulompi Van Allenin vyö on 10 000 – 65 000 kilometrin korkeudessa, voimakkaimmillaan 14 500 – 19 000 kilometrissä, ja koostuu lähinnä negatiivisesti varatuista elektroneista. Ulompi vyöhyke heikkenee nopeasti etäisyyden kasvaessa siten, että elektronin liike-energia E > 40 keV pienenee 100 kilometrin säteellä tuhatkertaisesti. Muutos johtuu aurinkotuulesta. Elektronien seassa on ioneja: protoneja, alfahiukkasia (heliumytimiä) ja happi-ioneja. Ionit tulevat luultavasti monista eri lähteistä Van Allenin vyöhön.

Van Allenin vyöhykkeiden olemassaolo oli ennustettu jo ennen satelliittien aikaa. Ne löydettiin yhdysvaltalaisten satelliittien Explorer 1:n 31. tammikuuta 1958 ja Explorer 3:n tekemistä mittauksista, joita tutki professori James Van Allen. Explorer 4 ja Pioneer 3 kartoittivat säteilyvyöhykkeiden muodon.

Maan ilmakehän takia Van Allenin vyöhykkeet ovat aina vähintään 200 kilometrin korkeudessa. Kolmen millimetrin paksuisella alumiinilla suojattu satelliitti vastaanottaa tällä alueella 2 500 rem (25 Sv) säteilyannoksen vuodessa. Kuulennolla tullut säteilymäärä oli pieni, koska nopeasti liikkunut kuualus ei ehtinyt vastaanottaa kyllin paljon säteilyä, ja aluksen kuori suojasi säteilyltä.

## Katso myös

* Radiation Belt Storm Probes

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* An explanation of the belts
# Iberdrola

| Iberdrola S.A. |
| --- |
|  |
| Yritysmuoto | Sociedad Anónima |
| Osake | BMAD: IBE |
| Markkina-arvo | 84,645 mrd. € (2024) |
| ISIN | ES0144580Y14 |
| Perustettu | 1992 |
| Kotipaikka | Bilbao, Espanja |
| Toimiala | energia |
| Liikevaihto | 44,739 mrd. € (2024) |
| Liikevoitto | 5,612 mrd. € (2024) |
| Henkilöstö | 40 208 (2024) |
| www.iberdrola.es |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Iberdrola** on espanjalainen energiayhtiö, joka toimii Espanjan lisäksi muun muassa Brasiliassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa. Sen pääkonttori sijaitsee Bilbaossa Baskimaassa. Vuonna 2024 yhtiöllä oli noin 40 000 työntekijää ja noin 36 miljoonaa asiakasta. Vuonna 2025 yhtiön suurimmat osakkeenomistajat olivat Qatar Investment Holding ja BlackRock.

Vuonna 2024 Iberdrola sijoittui Forbes Global 2000 -listalla maailman suurimpien yritysten joukossa sijalle 120. Yhtiön markkina-arvo oli noin 84,6 miljardia euroa vuoden 2024 lopussa.

Vuonna 2024 Iberdrola tuotti 126 344 gigawattituntia energiaa, josta 66 prosenttia oli uusiutuvaa energiaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Iberdrola** Wikimedia Commonsissa

* Viralliset verkkosivut
# Kristallografia

Hiiltä ilman kiderakennetta, puuhiili.
Hiiltä säännöllisessä hilassa, timantti.
**Kristallografia** eli **kidetiede** eli **kideoppi** on tieteenala, joka tutkii kiteisen aineen erikoispiirteitä, kuten kiderakennetta eli atomien kaukojärjestystä.

## Historia ja alan kehitys

Perinteinen kristallografia eli *kidemorfologia* perustui kiteiden geometrian ja muotojen tutkimiseen. Kiteistä mitattiin niiden tahkojen ja laskennallisten akselien välisiä kulmia, ja määritettiin kiteiden symmetrian lajeja.

Nobelin fysiikanpalkinto myönnettiin 1914 Max von Lauelle, joka huomasi röntgensäteiden siroavan kiteytyneestä materiaalista. Löytö loi pohjan modernille kristallografialle, jonka avulla pystytään selvittämään molekyylien kolmiulotteinen rakenne. Kristallografian keksimisen satavuotisjuhlan kunniaksi vuonna 2014 vietettiin kansainvälistä kristallografian juhlavuotta.

Nykyisin röntgenkristallografia tutkii kiteiden sisäistä rakennetta käyttäen apunaan röntgensäteiden sirontaa eri suuntiin. Tieteenä se voidaan luokitella geologian ja fysiikan välimaastoon. Kristallografialla on tutkimusmenetelmänä tärkeä rooli kemian, biologian ja fysiikan tutkimuksessa. Kristallografian avulla on mm. selvitetty 1950-luvulla DNA:n kaksoiskierre.

## Kiteiden ominaisuudet

Kiteistä käytetään muodon ja muiden ominaisuuksien perusteella erilaisia termejä. Esimerkiksi neulamaisia kiteitä kutsutaan teräväkärkisiksi, ohuita säikeitä sisältäviä kiteitä sanotaan kuitumaisiksi ja kiteitä, joissa on laajoja tasaisia pintoja, sanotaan laattamaisiksi.

## Katso myös

* Millerin indeksit
* Allotropia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kristallografia** Wikimedia Commonsissa
# Baltis Vallis

Magellan-luotaimen ottama kuva Baltis Valliksesta. Kuvassa näkyy noin 600 kilometrin mittainen osa laaksoa.
**Baltis Vallis** on suuri mutkitteleva uurrelaakso Venuksessa. Se on 1–3 kilometriä leveä ja yli 7000 kilometriä pitkä, ja se on pisin tunnettu uurrelaakso aurinkokunnassa. Sen uskotaan syntyneen laavavirran kovertamana.

Neuvostoliiton Venera 15 ja 16 -luotaimet löysivät Baltis Vallis -laakson vuonna 1983.
# Venera 1VA

Sputnik 7:n pienoismalli (1:1), Kosmonautiikan museo, Moskova.
**Tjaželyi Sputnik** (ven. Тяжелый Спутник), (suom. *Raskas Satelliitti*), tunnetaan myös nimellä **Venera 1VA No. 1** tai lännessä nimellä **Sputnik 7**, oli neuvostoliittolainen avaruusalus, jonka tarkoituksena oli olla ensimmäinen Venusta tutkinut avaruusalus. Se ei onnistunut irtautumaan Maan kiertoradalta. Neuvostoliitto ei halunnut tunnustaa epäonnistumista, joten maan hallitus sanoi, että kyseessä oli kokeilu.

Tjaželyi Sputnik laukaistiin Baikonurin avaruuskeskuksesta 4. helmikuuta vuonna 1961 klo. 01:18:03 UTC. Se paloi ilmakehässä Siperian yläpuolella 26. helmikuuta 1961.

## Lähteet
# Isidis Planitia

Isidis Planitia.
**Isidis Planitia** on Marsissa oleva suuri tasanko, joka on muinainen valtava törmäyskraatteri. Sen lähellä on suuri tumma alue Syrtis Major. Isidis Planitiaa suurempia kraattereita ovat ainoastaan Hellas ja Argyre.

## Lähteet
# 5261 Eureka

| 5261 Eureka |
| --- |
|  Marsin L5-asteroidit |
| Löytäminen |
| Löytäjä | David H. Levy ja Henry E. Holt |
| Löytöpäivä | 20. kesäkuuta 1990 |
| Löytöpaikka | Palomarin observatorio |
| Muut nimet | 1990 MB |
| Fyysiset ominaisuudet |
| Halkaisija | 1,878 km |
| Pyörähdysaika | 2,6902 h |
| Albedo | 0,39  ja 0,182  |
| Absoluuttinen magnitudi | 16,1  |
| Asteroidiluokka | S-tyypin asteroidi (SMASS-luokitus (d)) |
| Kiertorata |
| Kiertokohde | Aurinko |
| Asteroidiryhmä | Luettelo Marsin radan leikkaavista pikkuplaneetoista ja Marsin troijalainen |
| Eksentrisyys | 0,065 , 0,064809  tai 0,064873528820905  |
| Inklinaatio | 20,282 astetta, 20,28204 astetta tai 20,28191958842 astetta |
| Keskianomalia | 204,56674 astetta tai 232,03011274222 astetta |
| Nousevan solmun pituus | 245,0438 astetta tai 245,01317685155 astetta |
| Kiertoaika | 1,88 vuotta tai 686,8434787518 vuorokautta |
| Periapsis | 1,4247921 au tai 1,4246556973359 au |
| Apoapsis | 1,622 au tai 1,6223240241119 au |
| Radan isoakselin puolikas | 1,5235306 au tai 1,5234898607239 au |
| Epookki | 21. marraskuuta 2025 (d) |
| Aiheesta muualla |
| Minor Planet Center |
| JPL Small-Body Database |
|
[ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**5261 Eureka** on pikkuplaneetta joka on 1:1 rataresonanssissa Marsin kanssa, eli sen kiertoaika suunnilleen sama kuin Marsin. Se sijaitsee planeetan radan L5 Lagrangen pisteessä ja on Marsin troijalainen asteroidi. Eurekan löysivät D. H. Levy ja H. E. Holt vuonna 1990. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella **1990 MB**. Koska Eurekan absoluuttinen magnitudi (H) on 16,1, sen läpimitta on todennäköisesti kahden ja neljän kilometrin välillä.

## Lähteet

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: **5260 Philvéron** | **Luettelo pikkuplaneetoista** | Seuraaja: **5262 Brucegoldberg** |
# Apollinaris Patera

Apollinaris Patera.
**Apollinaris Patera** on kilpitulivuori Marsissa. Se sijaitsee Marsin eteläisellä pallonpuoliskolla, lähellä päiväntasaajaa ja kaakkoon Elysium Planitian tulivuorista.

Tulivuori on noin 5 kilometriä korkea ja läpimitaltaan 296 kilometriä. Sen huipulla on muodoltaan epätasainen kraatteri.