Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Falcon 9 v1.0

Falcon 9 v1.0 nousee miehittämättömän Dragon-kapselin kanssa CRS-2-rahtilennolle ISS:lle v1.0-raketin viimeisellä lennolla maaliskuussa 2013.
**Falcon 9 v1.0** oli osa yhdysvaltalaisen SpaceX:n Falcon-rakettiperhettä ja Falcon 9 -raketin ensimmäinen versio. Sen suunnittelu käynnistyi 2005 ja ensilento oli kesäkuussa 2010. Laukaisuihin kuului muiden muassa neljä SpaceX:n Dragon-kapselin lentoa avaruuteen ja ISS:lle osana NASAn Commercial Resupply Services (CRS) -ohjelmaa. 2013 ensilentonsa suorittanut Falcon 9 v1.1 on sittemmin korvannut sen.

Falcon 9 v1.0:n kapasiteetti on 10 450 kg LEO:lle ja 4 540 kg GEO:lle.

## Katso myös

* Luettelo Falcon 9:n laukaisuista

Kantoraketit

|  |  |
| --- | --- |
| Nykyiset: | * Ariane 6
* Atlas V
* Athena
* Delta IV
* Dnepr
* Electron
* Falcon 9
	+ 9 B4
	+ 9 B5
* Falcon Heavy
* GSLV
* H-IIA
* Kosmos-3M
* Pitkä marssi -rakettiperhe
* Minotaur
* Pegasus
* Proton
* PSLV
* Rokot
* Shavit
* Štil
* Start-1
* UR-100
* Space Launch System
* Strela
* Sojuz
	+ U
	+ FG
	+ 2
* Taurus
* Tsyklon 3
* Volna
* Vega
* Zenit
 |
| Suunnitteilla: | * Angara
* BFR
* GSLV III
* GX
* H-IIB
* KSLV
* New Glenn
* Taurus II
* Vulcan
 |
| Entiset: | * Ariane
	+ 1
	+ 2
	+ 3
	+ 4
	+ 5
* Atlas
	+ SM-65 Atlas
	+ I
	+ II
	+ III
* Black Arrow
* Delta
	+ II
	+ III
* Diamant
* Energija
* Europa
* Falcon 1
* Falcon 9
	+ 9 v1.0
	+ 9 v1.1
	+ 9 v1.2
* H-II
* J-I
* Juno I
* Lambda
* Mu (V)
* Molnija
	+ M
* N1
* Poljot
* R-7
* Saturn
	+ I
	+ IB
	+ V
	+ INT-21
* Scout
* Sparta
* Thor
* Thor-Agena
* Thor-Burner
* Thorad-Agena
* Titan
	+ I
	+ II
	+ III
	+ IIIB
	+ IV
* Tsiklon
	+ 2
* Vanguard
* Voshod
* Vostok
 |
# SpaceX COTS Demo Flight 2

| SpaceX COTS Demo Flight 2 |
| --- |
|  Dragon-kapseli lähestyy ISS:ää 25. toukokuuta 2012. |
| Lennon tilastotiedot |
| Avaruusaluksen nimi | SpaceX Dragon |
| Kantoraketti | Falcon 9 v1.0 |
| Lähtöalusta | Cape Canaveral AFS SLC-40 |
| Laukaisu | 22. toukokuuta 2012 07:44 GMT |
| Paluu Maahan | 31. toukokuuta 2012 |
| Kiertoradan korkeus | LEO |
| Navigaatio |
|  |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |
| ← COTS Demo 1 |  | CRS-1 → |

 |
| Infobox OK |

**SpaceX COTS Demo Flight 2** (myös **Dragon C2+**) oli SpaceX Dragonin toinen ja Falcon 9:n kolmas lento sekä ensimmäinen kerta kun Dragon telakoitui kansainväliseen avaruusasemaan. Lento kuului NASAn Commercial Orbital Transportation Services -ohjelmaan ja oli toinen ohjelman testilento. Lennolla saavutettiin kaikki testitavoitteet ja Falcon 9 – Dragon -yhdistelmä sai luvan aloittaa varsinaiset rahtitoimitukset ISS:lle.  C2+ -lento laukaistiin Cape Canaveral Air Force Stationin SLC-40 -laukaisukompleksista 22. toukokuuta 2012 kello 07.44 GMT-aikaa.

Falcon 9 v1.0 -raketin ja Dragon-kapselin laukaisu Cape Canaveral AFS:n SLC-40 -alustalta.
Dragon C2+ yhdisti aiemmin aiotut SpaceX COTS Demo Flight 2- ja SpaceX COTS Demo Flight 3 -lennot yhdeksi lennoksi. Ensimmäisen kolmen päivän aikana Dragon suoritti muiden muassa erilaisia testiohjelman toiseen vaiheeseen kuuluneita lähentymistestejä. 25. toukokuuta alkoi testiohjelman kolmas vaihe, jossa Dragon lähestyi ISS:ää niin, että aseman Canadarm2 robottikäsi pystyi tarraamaan siihen ja telakoimaan sen asemaan. Miehistö purki Dragonin lastin ja lastasi sitten paluukuorman. 31. toukokuuta Dragon irrotettiin asemasta ja se laskeutui onnistuneesti Tyyneen valtamereen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **SpaceX COTS Demo Flight 2** Wikimedia Commonsissa

NäytäSpaceX:n Dragon- ja Dragon 2 -lennot (* näytä
* keskustele
* muokkaa
)

|  |  |
| --- | --- |
| Testilennot | * Dragon test flight
* COTS-1
* COTS-2
* Pad Abort Test
* Demo-1
* In-Flight Abort Test
* Demo-2
 |
| ISS-logistiikka | * CRS-1
* CRS-2
* CRS-3
* CRS-4
* CRS-5
* CRS-6
* CRS-7†
* CRS-8
* CRS-9
* CRS-10
* CRS-11
* CRS-12
* CRS-13
* CRS-14
* CRS-15
* CRS-16
* CRS-17
* CRS-18
* CRS-19
* CRS-20
* CRS-21
* CRS-22
* CRS-23
* CRS-24
* CRS-25
* CRS-26
* CRS-27
* CRS-28
* CRS-29
* CRS-30
* *CRS-31*
 |
| Miehitetyt lennot | * Demo-2
* Crew-1
* Crew-2
* Inspiration4
* Crew-3
* Axiom-1
* Crew-4
* Crew-5
* Crew-6
* Axiom-2
* Crew-7
* Axiom-3
* **Crew-8 Polaris Dawn
* **Crew-9 *Fram2*
 |
| Katso myös | * Falcon 9
* Falcon 9:n laukaisut
* COTS
* CRS
* Dragon
* Dragon 2
* Commercial Crew Development
* Commercial Crew Program
 |

Kesken olevat lennot on **lihavoitu** • *kursivoituja* lentoja ei ole lennetty • †-merkki tarkoittaa epäonnistunutta laukaisua
# EchoStar

**EchoStar Corporation** on yhdysvaltalainen vuonna 1980 perustettu satelliittitietoliikennettä harjoittava yhtiö. Sen perustaja on Charles Ergen, joka on edelleen vallassa yhtiössä. Sen ensimmäinen satelliitti laukaistiin vuoden 1995 lopussa. Yhtiö toimii yhteistyössä Rupert Murdochin omistaman News Corporationin ja MCI Worldcomin kanssa.

Vuoden 2011 alussa EchoStar ilmoitti ostavansa Hughes Communications yhtiön kahdella miljardilla dollarilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* EchoStar homepage
* EchoStar Europe (Arkistoitu – Internet Archive)
# Hot Bird

Hot Bird 2 odottamassa laukaisua Atlas Atlas IIA:n kyydissä vuonna 1996.**Hot Bird** on Eutelsatin tietoliikennesatelliittiperhe geostationaariselle radan sijaintipaikassa 13 astetta itä. Asemapaikassa on useita satelliitteja, joiden kautta lähetetään muun muassa digitv- ja HDTV -kanavia.

Hot Bird 8 pohjautuu EADS Astrium -yhtiön Eurostar 3000 -satelliittirunkoon, joita on toiminnassa kuusi kappaletta. Se on suurin eurooppalainen tietoliikennesatelliitti painaen noin 5000 kg. Sen kärkiväli aurinkopaneelit avattuna on 45 metriä. Se on myös radiohyötykuormaltaan Eutelsatin voimakkain: siinä on 64 kappaletta Ku-taajuuskaistan transponderia. Se on kolme kertaa tehokkaampi kuin edellisen sukupolven Hot Bird-satelliitit. Satelliitin toimintaikä on 15 vuotta.

## Hot Bird -satelliitit

| Nimi | Laukaistu | Nykyinen sijainti | Laukaisupäivä | Tila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hot Bird 1 | Kourou | Kaatopaikkarata | 28. maaliskuuta 1995 | Inaktivoitu |
| Hot Bird 2 (Eurobird 9) | Cape Canaveral | 48°E | 21. marraskuuta 1996 | Toiminnassa |
| Hot Bird 3 (Eurobird 4) | Kourou | Kaatopaikkarata | 2. syyskuuta 1997 | Inaktivoitu |
| Hot Bird 4 (Atlantic Bird 4) | Kourou | 16°E | 27. helmikuuta 1998 | Toiminnassa |
| Hot Bird 5 (Eurobird 2) | Cape Canaveral | 25.5°E | 9. lokakuuta 1998 | Toiminnassa |
| Hot Bird 6 | Cape Canaveral | 13°E | 21. elokuuta 2002 | Toiminnassa |
| Hot Bird 7 | Kourou | laukaisu epäonnistui | 11. marraskuuta 2002 | Epäonnistui |
| Hot Bird 7A (Eurobird 9A) | Kourou | 9°E | 12. maaliskuuta 2006 | Toiminnassa |
| Hot Bird 8 | Baikonur | 13°E | 4. elokuuta 2006 | Toiminnassa |
| Hot Bird 9 | Kourou | 13°E | 20. joulukuuta 2008 | Toiminnassa |
| Hot Bird 10 (EUTELSAT 3C) | Kourou | 3°E | helmikuussa 2009 | Toiminnassa |

## Lähteet
# PSN-6

| PSN-6 |
| --- |
| COSPAR ID | 2019-009A |
| Organisaatio | EchoStar |
| Valmistaja | Space Systems/Loral |
| Tehtävätyyppi | tietoliikennesatelliitti |
| Laukaisualus | Falcon 9 |
| Satelliittirunko | SSL 1300 |
| Massa | ~5 000 kg |
| Kiertorata |
| Viitejärjestelmä | maakeskeinen |
| Kiertorata | GEO |
| Pituuspiiri | 146° E |
| Infobox OK |

**PSN-6** (**Nusantara Satu**) on indonesialaisen PT Pasifik Satelit Nusantaran (PSN) operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin SpaceX:n Falcon 9-raketilla 22. helmikuuta 2019. Satelliitin on tarkoitus palvella Kaakkois-Aasian, Indonesian ja Hongkongin alueen tietoliikennetarpeita.

Laukaisun sekundäärisen kuormana oli Beresheet-kuuluotain.

## Satelliitti

PSN-6 on Space Systems/Loralin valmistama satelliitti, joka on varustettu Ku- ja C-kaistojen transpondereilla. Satelliitin massa on noin 5 000 kilogrammaa. PSN-6 on tarkoitus sijoittaa kiertoradalla segmentille 146 astetta itäistä pituutta, missä se palvelee Kaakkois-Aasian, Indonesian saariston ja Hongkongin alueen tietoliikennetarpeita.

PSN suunnitteli alkuun tilaavansa PSN-6:n Boeingilta mutta tilasi sittenkin SSL:ltä. Boeing oli aiemmin toimittanut bermudalaiselle ABS:lle ja ranskalaiselle Eutelsatille sähköpropulsiota käyttäviä BS-702SP-runkoon pohjautuvia tietoliikennesatelliitteja, jotka laukaistiin kahdella yhteislaukaisulla SpaceX:n Falcon 9 -kantoraketin kyydissä. PSN oli kiinnostunut vastaavasta laukaisujärjestelystä, mutta Boeing ei onnistunut löytämään vuoden etsinnästä huolimatta PSN-6:n Falcon 9-yhteislaukaisulle toista satelliittiasiakasta, minkä PSN oli asettanut oman satelliittitilauksensa ehdoksi.

Boeing-tilauksen peruuntumisen jälkeen PSN otti PSN-6:n uudeksi toimittajaksi Space Systems/Loralin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* SSL Names Undisclosed Customer Announced Last Month
# Thaicom 6

| Thaicom 6 |
| --- |
|  Thaicom 6 ja Falcon 9 odottavat laukaisua alustalla 5. tammikuuta 2014. |
| COSPAR ID | 2014-002A |
| SATCAT № | 39500 |
| Organisaatio | Thaicom |
| Valmistaja | Orbital ATK |
| Tehtävätyyppi | tietoliikennesatelliitti |
| Laukaisu | 6. tammikuuta 2014 22.06 UTC Cape Canaveral AFS SLC-40 |
| Laukaisualus | Falcon 9 v1.1 |
| Tehtävän kesto | ~15 vuotta (suunniteltu) |
| Satelliittirunko | GEOStar-2.3 |
| Kiertorata |
| Viitejärjestelmä | Maakeskeinen |
| Kiertorata | GEO |
| Isoakselin puolikas | 42 164 km |
| Eksentrisyys | 0,0001738 |
| Inklinaatio | 0,0529° |
| Kiertoaika | 1 436,1 min |
| Apogeum | 35 801,1 km |
| Perigeum | 35 786,4 km |
| Epookki | 14. maaliskuuta 2017 21.18 UTC |
| Aiheesta muualla |
| Virallinen sivusto |
| Infobox OK |

**Thaicom 6** on thaimaalaisen Thaicomin operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin SpaceX:n Falcon 9 v1.1 -raketilla 6. tammikuuta 2014.

## Satelliitti

Thaicom 8 on Orbital ATK:n valmistama satelliitti, joka rakentuu yhtiön GEOStar-2.3-satelliittirungon ympärille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Thaicom 6 -satelliitin laukaisu** Wikimedia Commonsissa
# GRACE

Taiteilijan näkemys GRACE-satelliiteista
GRACEn mittausten perusteella laadittu painovoimaerokartta.
**Gravity Recovery And Climate Experiment** (**GRACE**) oli Saksan DLR:n ja NASAn Jet Propulsion Laboratoryn yhteinen miehittämätön avaruuslento, joka tutki maan painovoimakenttää.

Kaksi GRACE-satelliittia mittasi viiden vuoden ajan painovoimaa ja sen muutoksia. Satelliitit laukaistiin avaruuteen Plesetskistä Rockot-raketilla 17. maaliskuuta 2002. Satelliitit toteutti saksalainen Astrium. Vuonna 2006 ryhmä tiedemiehiä löysi GRACEn mittaustietojen perusteella jäänalaisen Wilkesinmaan kraatterin Etelämantereelta. GRACEn toiminta päättyi 27. lokakuuta 2017.

## Katso myös

* GOCE, ESAn gravitaatiomissio
* GRAIL

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Teksasis yliopiston GRACE mission sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
* Saksalainen GRACE mission sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
* NASAn GRACE nission kuvaus (Arkistoitu – Internet Archive)
* *Science@NASA* artikkeli GRACEsta (Arkistoitu – Internet Archive)
* *Weighing Earth's Water from Space*
* BBC:n artikkeli
* GPS World Discussion of instrumentation (Arkistoitu – Internet Archive)
# NOSS

**NOSS-satelliitit** ovat maata kiertäviä amerikkalaisia tiedustelusatelliitteja. NOSS eli *the Naval Ocean Surveillance System* on järjestelmä, johon kuuluu useita satelliittiryhmiä.
Niiden tehtävänä on paikallistaa strategisesti mielenkiintoisten laivojen liikkeitä maailman merillä niiden välittämien radiosignaalien perusteella. Useimpiin NOSS-satelliittiryhmiin kuuluu kolme satelliittia.
Ne paikantavat kohteen kolmiomittausmenetelmällä, jolloin saadaan selville myös laivan liikesuunta.

Koska moniin ryhmiin kuuluu kolme satelliittia, ne näyttävät Maasta katsoen liikkuvan kolmiomuodostelmana tähtitaivaalla. Tämän vuoksi NOSS-satelliitteja kutsutaan myös satelliittikolmioiksi tai lentäviksi
satelliittikolmioiksi. Taivaalla näkyessään ne kiinnittävät varsin usein huomiota ja kummastusta. Vuoden 2010 aikana kolmiomuodostelmat alkoivat hiljalleen hajoamaan, ilmakehän muokatessa satelliittien ratoja.

NOSS-järjestelmä syntyi kylmän sodan aikaan 1970-luvun alkupuoliskolla. Ne tunnetaan myös nimillä White Cloud tai PARCAE.

NOSS-satelliittiryhmä Kuuta ohittamassa

## Lähteet

* NOSS Double and Triple Satellite Formations *satobs.org*.
* White Cloud ELINT System *globalsecurity.org*.
# Tipper Gore

| Tipper Gore |
| --- |
|  |
| Yhdysvaltain varapresidentin puoliso |
|
20. tammikuuta 1993 – 20. tammikuuta 2001
 |
| Edeltäjä | Marilyn Quayle |
| Seuraaja | Lynne Cheney |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 19. elokuuta 1948  Washington, D.C. |
| Puoliso | Al Gore ( 1970;  2010) |
| Lapset | 4 |
| Tiedot |
| Puolue | demokraatit |
| Aiheesta muualla |
| tippergore.com |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Mary Elizabeth "Tipper" Gore** (o.s. *Aitcheson*, s. 19. elokuuta 1948 Washington D.C.) on Yhdysvaltain entisen varapresidentin Al Goren ex-vaimo. Tipper Gore on valokuvaaja ja hyväntekeväisyysaktiivi, joka tunnetaan erityisesti toiminnastaan Parents Music Resource Centerissä. Tipper Gore on kirjoittanut myös useita kirjoja. Lempinimensä "Tipper" hän sai äidiltään suosikkikehtolaulunsa "Tippy Tippy Tin" mukaan.

Virginian Arlingtonissa varttunut Tipper Gore on opiskellut psykologiaa. Hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon Bostonin yliopistossa valmistuen vuonna 1970 ja maisterin tutkinnon Vanderbiltin yliopiston George Peabody Collegessa valmistuen vuonna 1975. Gore työskenteli *Nashville Tennessean* -lehden uutisvalokuvaajana, kunnes Al Gore valittiin kongressiin vuonna 1976.

## Kirjoittajana

Gore on julkaissut useita kirjoja kuten:

* *Raising PG Kids in an X-Rated Society*, 1987, ISBN 0687352827
* *Picture This: A Visual Diary*, 1996, ISBN 0553067206
* *From the Bottom of Our Hearts*, 2002, ISBN 1931718326 (esipuhe)
* *Joined at the Heart: The Transformation of the American Family*, 2002, ISBN 0805074503, (yhdessä Al Goren kanssa)
* *The Spirit of Family*, 2002, ISBN 5550151677 (yhdessä Al Goren kanssa)

## Perhe

Tipper ja Al Gore menivät naimisiin toukokuussa 1970. Pariskunnalla on neljä lasta (s. 1973, 1977, 1979 ja 1982). Pari erosi vuonna 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tipper Gore** Wikimedia Commonsissa
# Luotiviivanpoikkeama

**Luotiviivanpoikkeama** (engl. *vertical deflection*, engl. *deflection of the plumb line*) on luotiviivan ja vertausellipsoidin normaalin välinen suuntaero. Luotiviivanpoikkeama määritellään yleensä pohjois-eteläsuuntaisen ja itä-länsisuuntaisen komponenttinsa avulla.

Luotiviiva on käyrä, jonka tangentti jokaisessa pisteessä on painovoimavektorin suunta. Luotiviivan suunta on vastakkainen painovoimavektoriin nähden.
# Kehä (geometria)

Piin arvon ja kehän pituuden välinen yhteys. Ympyrän halkaisija on yksi.
**Kehä** on geometriassa ympyrän reunaviiva eli piiri, joka sulkee ympyräkiekon sisäänsä. Kehän pisteet saadaan piirtämällä harpin kiinteällä säteellä rengas annetun ympyrän keskipisteen ympäri. Tasogeometrian määritelmä onkin, että kehä koostuu pisteistä, joiden etäisyys annetusta pisteestä on kaikilla sama.

Ympyrän suomalainen termi on kaksijakoinen: toisaalta se tarkoittaa ympyrää pyöreänä kiekkona ja toisaalta kehänä. Ympyräkiekolla on keskipiste ja kehä kiekon osina. Analyyttisessä geometriassa ympyrän yhtälö viittaa ainoastaan kehään, ja ympyräkiekkoon viitataan erikseen ja harvemmin. Kumpaa tapausta tarkoitetaan selviää asiayhteydestä.

## Kehän ominaisuuksia

### Pii

Ympyrän kehän pituutta on osattu laskea varsin kauan. Oleellista oli verrata kehän ympärysmittaa sen halkaisijaan, jolloin osamäärästä saadaan suhdeluku WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 . Piistä on ollut historian kuluessa käytössä erilaisia likiarvoja, joilla ympyrän kehään ja pinta-alaan liittyvät laskelmat on suoritettu. Yleensä riittää likiarvo WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 .

### Kehän pituus

Kehän pituus **p** saadaan

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
kun ympyrän säde on **r** ja halkaisija **d**.

Kehä on pienin mahdollinen piiri, jolla voi ympäröidä annetun kokoisen pinta-alan.

### Kaareutuminen

Kehän kaarevuus on kaarevuussäteen käänteisluku. Mitä voimakkaamin kehä kaareutuu, sitä pienemmäksi sen säde tulee. Kaarevuuden WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 ja kaarevuussäteen **R** välillä on voimassa

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
## Eri ulottuvuudet

Ympyrän kehä on kaksiulotteiseen avaruuteen piirretty kuvio. Yksiulotteinen vastine kehälle olisi lukusuoralla oleva pistejoukko, jonka etäisyys annetusta pisteestä on vakio. Lukusuoralla vain kaksi pistettä toteuttaa tämän ehdon. Kolmiulotteisessa avaruudessa eli tilassa kehän vastine on tyhjä pallokuori, koska kuoren pisteet sijaitsevat yhtä kaukana pallon keskipisteestä.

## Analyyttinen geometria

*Pääartikkeli: Ympyrän yhtälö*
Kehän yhtälö on sama kuin ympyrän yhtälö johtuen analyyttisen geometrian nimityksestä. Koska etäisyyden tulee olla r, saadaan pisteeseen piirretyn ympyrän kehän yhtälöksi

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
Josta saadaan poistamalla sulut potensseista ympyrän yhtälön normaalimuoto:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 , jossa a, b, c ja r ovat reaalilukuja.
## Etymologia

*Kehä* esiintyy suomen lähi- ja etäsukulaiskielissä ulkoasultaan melko samantapaisena, vaikka etäsukulaiskielissä sanan vanhahtava muoto (alkuperäinen *\*kečä*) on dominoi voimakkaammin. Sukulaiskielissä vastaava sana merkitsee kehän lisäksi myös *auringon kehä, päivä, rengas, vanne* ja *merran vanne*. Joka tapauksessa sanan ensimmäinen esiintyminen kirjoitetussa suomenkielisenä on Agricolan tekstissä.

## Katso myös

* Ympyrä
* Ympyrän keskipiste
* Ympyrän kaari

## Lähteet
# Valloittajan moskeija (Istanbul)

| Valloittajan moskeija |
| --- |
| Fatih Camii |
|  Moskeija valokuvattuna vuonna 2019 |
| Perustiedot |
| Sijainti |  Istanbul, Turkki |
| Rakennustyyppi | moskeija |
| Uskonnollinen käyttö | sunnimuslimit |
| Arkkitehtuuri |
| Rakennuttaja | Mehmed II |
| Rakennustöiden alkaminen | 1463 |
| Valmistumisvuosi | 1470 |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Valloittajan moskeija** (turk. *Fatih Camii*) on Istanbulissa sijaitseva moskeija. Moskeijan rakentaminen aloitettiin 1463 sulttaani Mehmed II:n (1432–1481) käskystä kymmenen vuotta sen jälkeen, kun hän oli valloittanut Konstantinopolin. Rakennustyöt kestivät seitsemän vuotta. Moskeijan nimi viittaa Mehmedin lisänimeen *Valloittaja*. Sulttaani Mehmed II on haudattu moskeijaan.

Alun perin moskeijan paikalla sijaitsi kirkko, josta käsin ekumeeninen patriarkka johti ortodoksista kirkkoa. Suleimanin moskeijan valmistumiseen (1557) asti Valloittajan moskeija oli Konstantinopolin suurin moskeija. Alkuperäinen Valloittajan moskeija tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 1766, ja uudelleen rakennettu moskeija vihittiin käyttöön 1771.

Minareetteja moskeijassa on alusta alkaen ollut kaksi. Alkuperäisissä minareeteissa oli vain yksi parveke, mutta niihin tehtiin muutoksia 1800-luvulla.

Moskeija on avoinna yleisölle, vaikkakin sen vierailijamäärät ovat melko pienet. Se kerää vapaaehtoista sisäänpääsymaksua.

## Galleria

* Sisäpiha
* Moskeija sisältä
* Moskeija ilmakuvassa
* Mehmed II:n hauta

## Lähteet
# Memento mori

Frans Halsin maalauksessa *Nuorukainen ja pääkallo* (1626–1628) pääkallo muistuttaa kuoleman mahdollisuudesta.
**Memento mori** (suom. *muista kuolevaisuutesi* tai *muista kuolevasi*) on usein käytetty latinankielinen sanonta ja taiteessa yleinen aihepiiri eli teema. Kertomusten mukaan se on peräisin Rooman valtakunnasta, jossa orja kuiskasi lausetta voittoisan sotapäällikön korvaan hänen voittokulkueessaan eli triumfikulkueessaan. Pidempi muoto lauseesta on ”memento te mortalem esse” eli ”muista olevasi kuolevainen”.

Myöhemmin sanonta on viitannut taideteoksiin (kuten runot, laulut, maalaukset ja grafiikka), joiden tarkoituksena on muistuttaa kuoleman olemassaolosta ja mahdollisuudesta, usein myös kuoleman tasa-arvoisuudesta kuten kuolemantanssi-aihe. Memento mori -teemaa on käytetty etenkin kristillisessä taiteessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Memento mori** Wikimedia Commonsissa
# Antarktis

Antarktiksen alue Eteläisellä jäämerellä. Aluetta rajaava antarktinen konvergenssi on merkitty vihreällä viivalla.
**Antarktis** on maapallon eteläosassa sijaitseva alue, johon sisältyy Etelämanner ja sitä ympäröiviä saaria Eteläisessä jäämeressä. Aluetta rajaa luonnollinen raja nimeltä antarktinen konvergenssi, jonka kohdalla eteläiset kylmät merivirrat virtaavat pohjoisempien lämpimämpien vesien alle.

Antarktiksella ei sijaitse valtioita. Monella valtiolla on kuitenkin vaatimus saada osa siitä itselleen.

Antarktiksen saaria ovat muun muassa Eteläiset Orkneysaaret, Eteläiset Shetlandinsaaret, Ballenynsaaret, Pietari I:n saari, Aleksanterinsaari ja Grahaminmaata reunustavat saaret. Laajemmassa mielessä Antarktikseen voidaan lukea myös joukko kauempana navasta sijaitsevia subantarktisia saaria: brittiläiset Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret ja Norjalle kuuluva Bouvet’nsaari eteläisellä Atlantilla, Ranskalle kuuluvat Crozetsaaret ja Kerguelen eteläisellä Intian valtamerellä sekä Australialle kuuluva Macquariensaari.

Etelämantereen pinta-ala on noin 14 000 000 neliökilometriä.

## Katso myös

* Arktis

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Antarktis** Wikimedia Commonsissa
# Kuuma pimeä aine

**Kuuma pimeä aine** on ehdotettua pimeää ainetta, joka muodostuu ultrarelativistisista hiukkasista, jotka matkaavat nopeudella, joka on hyvin lähellä valon nopeutta (n. 300 000 km/s). Paras kandidaatti täksi aineeksi on toistaiseksi ollut neutriino. Se selittäisi kaikkeuden suuren mittakaavan rakenteessa havaittavat rakenteet.

Kuuma pimeä aine oli suosituin teoria 1980-luvun lopulla, mutta kun se ei vastannut havaintoja, sen on syrjäyttänyt jossain määrin kylmä pimeä aine.

## Aiheesta muualla

* Hot dark matter by Berkeley (Arkistoitu – Internet Archive)
* Dark Matter
# Googolplex

**Googolplex** on googolista johdettu luku, jonka arvo on 10 potenssiin googol, WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 eli WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 – desimaalimuodossa luvussa olisi numero 1 ja googol nollaa. Kymmenpotenssimuodossa kirjoitettuna googolplex on

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
Googolplexin nimesi Edward Kasner. Maailmankaikkeudessa olevien protonien yhteenlasketun määrän on arvioitu olevan noin 1078. Koska googolplexin nollien lukumäärä (eli googol) on tätä huomattavasti suurempi, googolplexiä ei voida edes teoriassa kirjoittaa tai tallentaa desimaalimuotoisena.

Googlen pääkonttori Googleplex on nimetty googolplexiin pohjautuen.

## Katso myös

* Suurten lukujen nimet

## Lähteet