Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kalam

**Islam**

Näytä
Oppi

* Jumala
* Jumalan ykseys
* Muhammed
* Profeetat

Näytä
Viisi pilaria

* Uskontunnustus
* Rukous
* Paasto
* Almuvero
* Pyhiinvaellus

Näytä
Koraani

* Suura
* Luettelo Koraanin suurista
* Koraanin käännökset
* Muhammed Koraanissa
* Koraanin historiallis-kriittinen tutkimus
* Koraanin länsimainen tutkimus

Näytä
Kirjoitukset

* *Sunna*
* *Hadith*
* *Fiqh*
* *Šaria*
* Šaria maittain
* *Kalam*
* *Sira*
* Muhammedin elämäkerrat

Näytä
Suuntaukset

* Sunnalaisuus
* Šiialaisuus
* Ibadilaisuus
* Suufilaisuus
* Ahmadiyya

Näytä
Kulttuuri ja yhteiskunta

* Arkkitehtuuri
* *Da’wa*
* Etiikka
* Islamilainen maailma
* Huumori
* Käymäläkulttuuri
	+ Muslimimaat
* Islamismi
* *Jihad*
* Kalenteri
* Moskeija
* Musiikki
* Naiset
* Orjuus
* Pankkijärjestelmä
* Pyhäpäivät
* Seksuaalisuus
	+ Homoseksuaalisuus
* Taide
* Tiede
* Ympärileikkaus

Näytä
Muuta

* Allah
* Islamin historia
* Islamin kritiikki
* Suhtautuminen muihin uskontoihin
* Islamin tutkimus
* Historiallis-kriittinen islamin tutkimus
* Islamofobia
* Islam Suomessa
* Sanasto

**Kalam** (arab. کلام‎ *kalām* 'puhe' < علم الكلام‎ *ʿilm al-kalām*) tarkoittaa islamilaista spekulatiivista teologiaa. *Kalamia* tutkiva teologi on *mutakallimūn*.

Sana esiintyy Koraanissa kolme kertaa viittaamassa Jumalan puheeseen. Tämä johti keskusteluun Jumalan puheen luonteesta ja siitä, oliko Koraani Jumalan puheena luotu vai ei. Näin *kalam* sai seuraavan merkityksensä, ja sillä alettiin tarkoittaa spekulatiivista skolastista teologiaa. *IIm al-kalām* tarkoitti sen jälkeen islamilaista teologiaa, joka erosi filosofiasta siten, että se keskittyi Jumalaan ja muodostui osaksi uskonoppineiden koulutusta. Vielä myöhemmin sillä alettiin ymmärtää myös väittelymetodia. Väittelyä harjoitettiin yleensä kuviteltua vastustajaa vastaan. Esikuva saatiin Aristoteleen dialektiikkaa koskevista teoksista, joita käännettiin arabiaksi, varsinkin teoksesta *Topiikka.*

*Kalamin* lähtökohtana on Jumalan ilmoitus, ja se käyttää loogista päättelyä ilmoituksen ymmärtämiseksi ja mahdollisten ristiriitojen selvittämiseksi. *Kalamin* vaikutus islamiin vastaa karkeasti keskiajan kristillisen skolastiikan merkitystä kristinuskolle.

Ensimmäisinä *mutakallimeina* pidetään 800-luvulla eläneen Hunain ibn Ishaqin palveluksessa toimineita oppineita Bagdadissa, jotka kokosivat ja käänsivät laajasti muiden kulttuurien kirjoituksia.

## Katso myös

* Aš’ariitit
* Mu’taziliitit
* Islamilainen teologia

## Lähteet
# Edward N. Zalta

Edward N. Zalta vuonna 2015.
**Edward N. Zalta** (s. 1952) on yhdysvaltalainen filosofi, joka toimii tutkijana Stanfordin yliopiston Center for the Study of Language and Information -tutkimuskeskuksessa. Hänen erikoisalojaan ovat metafysiikka, tietoteoria, logiikan filosofia, kielifilosofia, intensionaalinen logiikka, matematiikan filosofia ja mielenfilosofia.

Zalta väitteli tohtoriksi filosofiasta Massachusettsin yliopistosta (Amherst). Hän on opettanut Stanfordin lisäksi Ricen, Salzburgin ja Aucklandin yliopistoissa, ja luennoinut monissa muissa yliopistoissa useassa eri maassa. Zalta on *Stanford Encyclopedia of Philosophyn* päätoimittaja.

Zaltan tunnetuin filosofinen kanta koskee abstrakteja olioita. Zaltan mukaan jotkut oliot (tavalliset konkreettiset oliot ympärillämme, kuten pöydät ja tuolit) ”ilmentävät” (*exemplify*) ominaisuuksia, kun taas jotkut (abstraktit oliot, kuten luvut, sekä oliot, joita jotkut pitäisivät olemattomina, kuten pyöreä neliö) ainoastaan ”enkoodaavat” (*encode*) ominaisuuksia. Ominaisuuksia ilmentävistä olioista tiedetään perinteisten empiiristen menetelmien kautta, kun taas ominaisuuksia enkoodaavista olioista tiedetään tiettyjen yksinkertaisten aksioomien joukon kautta. Jokaista ominaisuusjoukkoa vastaa täsmälleen yksi olio, joka enkoodaa juuri tämän ominaisuusjoukon, eikä muita. Kanta on sukua Alexius Meinongin ja Ernst Mallyn ajatuksille.

## Aiheesta muualla

* Edward N. Zalta, University of Stanford (englanniksi)
# Yhteensattuma

**Yhteensattuma** tarkoittaa tapahtumien odottamatonta sattumista yhtäaikaisesti tai niiden yhtäläisyyttä.

Ihmisillä on taipumus nähdä merkityksiä täysin satunnaisissa asioissa. Psykologien mukaan yhteyksien näkeminen asioiden välillä auttaa ihmistä oppimaan asioiden välisistä suhteista, merkityksistä ja tapahtumien yleisyyksistä. Yhteensattumien toteaminen vain satunnaisiksi vaatiikin skeptisismiä ja kriittistä ajattelua.

Ihmiset antavat yhteensattumille usein liian suuria merkityksiä siksikin, koska jälkiviisaana ihminen ei hahmota todennäköisyyksiä oikein. Ihmisen voi olla vaikea jälkikäteen ymmärtää, että suurestakin joukosta äärimmäisen epätodennäköisiä yhteensattumia oli yhden kuitenkin toteuduttava. Yhteensattuman odottamattomuuden voikin määritellä luotettavasti vain ennustamalla sitä etukäteen.

Psykoosissa oleva ihminen ei useinkaan pysty ymmärtämään yhteensattumia pelkäksi sattumaksi, vaan hän näkee yhteensattumissa henkilökohtaisia merkityksiä. Tämä voi johtaa vainoharhaisuuteen tai mahtipontisuuteen.

Uskonnolliset ja hengelliset ihmiset sekä paranormaaleihin ilmiöihin uskovat ihmiset havaitsevat keskimäärin enemmän yhteensattumia kuin muut ihmiset. Yhteensattumat voivat myös vahvistaa uskoa paranormaaleihin ilmiöihin.

Psykologi Carl Jung kutsui henkilön näkökulmasta näennäisesti merkityksellisiä ja selittämättömiä yhteensattumia synkronisiteetiksi.

## Lähteet
# Sagittarius A*

| Sagittarius A\* |
| --- |
|  Sagittarius A\* Event Horizon Telescope -järjestelmän kuvaamana. |
| Fyysiset ominaisuudet |
| Massa | 4 000 000 M☉ |
| Tähdistö | Jousimies |
| Epookki | J2000 |
| Rektaskensio (J2000) | 17h 45m 40.03599s |
| Deklinaatio (J2000) | -29° 00′ 28.1699″ |
| Infobox OK |

Sgr A\* (keskellä) sekä kaksi lähiaikaisen räjähdyksen valokaikua (ympyröity).
**Sagittarius A\ (luetaan: ”aa-tähti”) (lyh. Sgr A\*) on Linnunradan keskustassa oleva Jousimiehen (*Sagittarius*) tähdistön suunnassa näkyvä kirkas ja erittäin kompakti radiolähde eli radiosäteilyä lähettävä taivaankappale. Se on osa laajempaa radioaaltojen aallonpituudella kirkasta taivaan aluetta, joka tunnetaan Sagittarius A:na. Tutkimalla tähtien liikettä Sgr A\*:n ympärillä kohteen massaksi on saatu määritettyä 4 miljoonaa Auringon massaa. Kaikki tämä massa sijaitsee alueella, joka on halkaisijaltaan korkeintaan kolmanneksen maan ja auringon välimatkasta, mikä kohteen luonnetta pohdittaessa sulkee käytännössä pois kaikki muut mahdollisuudet supermassiivista mustaa aukkoa lukuun ottamatta.

Kohteen lähettämän radiosäteilyn spektrin perusteella säteilyn voidaan päätellä syntyvän mustaan aukkoon syöksyvän kaasun muodostamassa kertymäkiekossa sekä aukosta poispäin suuntautuvissa suihkuissa. Vastaavia kohteita tunnetaan myös muista galakseista, millä perusteella Sagittarius A\*:n katsotaan olevan Linnunradan keskustassa sijaitseva musta aukko.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sagittarius A\ Wikimedia Commonsissa

* Zooming into Sagittarius A\* *European Organisation for Astronomical Research in the Southern Hemisphere – ESO*. Viitattu 17.4.2020. (englanniksi)
* Sagittarius A *National Radio Astronomy Observatory – NRAO*. Viitattu 17.4.2020. (englanniksi)
* Boen, Brooke: Supermassive Black Hole Sagittarius A\* *Nasa*. 7.8.2017. Viitattu 17.4.2020. (englanniksi)
* Ghez, A. M. & Salim, S. & Hornstein, S. D. & Tanner, A. & Lu, J. R. & Morris, M. & Becklin, E. E. & Duchene, G.: Stellar Orbits Around the Galactic Center Black Hole. *The Astrophysical Journal*, 2005, 620. vsk, nro 2, s. 744–757.  IOP Publishing. doi:10.1086/427175  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 17.4.2020. (englanniksi)
# Astronomy Picture of the Day

**Astronomy Picture of the Day** (**APOD**, suom. *Päivän tähtitiedekuva*) on Nasan ja Michigan Technological Universityn ylläpitämä verkkopalvelu. Palvelun internetsivulla julkaistaan joka päivä uusi tähtitieteeseen liittyvä kuva. Ne liittyvät usein johonkin ajankohtaiseen tapahtumaan avaruuden tutkimuksessa. Ensimmäinen kuva julkaistiin 16. kesäkuuta 1995.

## Aiheesta muualla

* Astronomy Picture of the Day -sivusto
# Angelo Secchi

Angelo Secchi
**Pietro Angelo Secchi** (1818 Reggio, Italia – 1878) oli italialainen jesuiitta, fyysikko ja matemaatikko.

Kun jesuiitat olivat karkotettuja pois Roomasta Secchi asui ulkomailla ja toimi muun muassa fysiikan professorina Georgetownin yliopistossa Washingtonissa. Hän palasi Italiaan vuonna 1849 tähtitieteen professoriksi ja Roomalaisen kollegion observatorion johtajaksi.

Secchin merkittävin tieteellinen toiminta tapahtui tähtien spektroskopian alalla. Vuonna 1867 hän ehdotti ensimmäistä tähtien spektriin perustuvaa luokittelua, jossa tähdet luokiteltiin neljään luokkaan niiden spektrien tunnuspiirteiden perusteella. Secchin luokittelu toimi Edward Pickeringin ja Annie Cannonin työn perustan ja on modernin astrofysiikan tärkeimpiä apuvälineitä.

*Sui recenti progressi della meteorologia* (1861)
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Karttunen, Hannu: *Vanhin tiede – Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin*, s. 493.  ("Pietro Angelo Secchi (1818–1878)")  Helsinki:  Ursa, 2003.  ISBN 978-952-5329-26-1
# Flare-muuttuja

**Flare-muuttuja** tai **UV Ceti -muuttuja** on punainen kääpiötähti, jossa tapahtuu nopeita leimahduksia, joita kutsutaan roihupurkauksiksi eli ”flareiksi”. Ne ovat Auringon tavallisia flare-purkauksia huomattavasti voimakkaampia, ja niiden syntymekanismi saattaa olla erilainen kuin Auringolla. Flare-tähtiä merkitään muuttuvien tähtien luetteloissa lyhenteellä UV.

## Flare-tähti

Flare-tähdet ovat suhteellisen nuoria punaisia kääpiöitä. Purkaukset liittynevät magneettisen energian äkilliseen vapautumiseen. Nuorilla tähdillä on voimakkaita magneettikenttiä. Auringon ikäinen punainen kääpiö on magneettisesti ajateltuna nuorempi kuin Aurinko; siinä tähden magneettikenttää ruokkiva konvektio on voimakkaampaa.

Tyypillinen flare-tähti on nimikkotähti UV Ceti eli Luyten 726-8 B. Ensimmäiset tunnetut flare-tähdet, V1396 Cygni ja AT Microscopii, löydettiin jo vuonna 1924. Muita tunnettuja flare-tähtiä ovat Proxima Centauri ja Wolf 359.

Flare-tähdet ovat myöhäisiä K-spektriluokan tähtiä tai M-tähtiä, joiden pintalämpötila on 2 500 – 4 000 kelviniä. Näiden tähtien massat ovat 0,6–0,1 Auringon massaa. Tähdissä havaitaan usein emissioviivoja, jotka kertovat kromosfäärin aktiivisuudesta. Niitä ovat ionisoituneen vedyn H-Alfa ja kalsiumin Ca II H&K. Nämä tähdet säteilevät röntgensäteilyä ja pyörivät nopeasti. Monet näistä tähdistä ovat nuorissa tähtiassosiaatioissa, mutta tunnetaan myös vanhoja flare-tähtiä. Monet näistä tähdistä ovat kaksoistähtiä, mikä voi liittyä tähtien flare-aktiivisuuteen. Jotkut ovat myös BY Draconis -tyyppisiä tähdenpilkkumuuttujia.

Flare-purkaus havaitaan laajalla sähkömagneettisen spektrin alueella, joka ulottuu röntgenalueesta näkyvään valoon. Purkauksessa varsinkin tähden vetyviivat vahvistuvat. Se kertoo yli 10 000 kelvinin lämpötilan noususta kirkkauden noustessa yli neljä magnitudia.

Koska kaikki flare-tähdet ovat himmeitä punaisia kääpiöitä, niitä on kyetty havaitsemaan enintään 60 valovuoden säteeltä Auringosta. Flare-tähtiä muistuttavat läheisesti flash-tähdet, jotka liittyvät sumuun ja joita merkitään UVN. Tunnetuin esimerkki flash-tähdestä on V 389 Orionis, jonka spektriluokka on K6Ve. Nämä lienevät hyvin nuoria punaisia kääpiöitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
* Stellar Flares - D. Montes, UCM.
# Seyfertin galaksi

NGC 3079
**Seyfertin galaksit** ovat galakseja, joilla on epätavallisen kirkas ydin. Ne ovat kierteisgalakseja tai epäsäännöllisiä galakseja. Ytimen suuren kirkkauden aiheuttaa ytimessä oleva supermassiivinen musta aukko, johon syöksyvä aine kuumenee ja säteilee valtavasti sähkömagneettista säteilyä, kuten valoa, joka voi ajoittain peittää galaksin muut tähdet pois näkyvistä. Seyfertin galaksien kirkkaudessa tapahtuu vaihteluja noin vuoden aikaskaalassa. Tavalliset galaksit, joilla on aktiivinen ydin, kuuluvat Seyfertin galakseihin. Seyfertin galaksit säteilevät hyvin kirkkasti vedyn, heliumin, hapen ja typen aallonpituusalueilla ja niissä tapahtuu voimakasta liikettä nopeudella 500 – 4000 km/s. Tämän arvioidaan olevan peräisin mustan aukon ympärillä pyörivästä hehkuvasta kaasusta. Seyfertin galaksit säteilevät voimakkaasti myös radioaaltoja, infrapunaa, ultraviolettia ja röntgensäteitä mikä viittaa suuriin energioihin. Seyfertin galaksit jaetaan luokkiin 1 ja 2 sen mukaan, esiintyykö niiden spektrissä leventyneitä, suurista nopeuksista kertovia emissioviivoja, niin kuin tyypissä 1 esiintyy. Näiden tyyppien välillä voi olla desimaaleja esimerkiksi 1,5 tai 1,9. Oletetaan, että tyypissä 2 nopeasti liikkuva kaasu on peittynyt tähtienvälisen pölyn tai mustan aukon ytimen ympärillä hitaammin liikkuvan kaasun taakse.

Esimerkki Seyfertin galaksista on NGC 3079.*lähde?* Seyfertin galaksit on nimetty niitä 1940-luvun alussa tutkineen yhdysvaltalaisen tähtitieteilijä Carl Keenan Seyfertin mukaan. Noin 10% kaikista galakseista on Seyfertin galakseja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
# Raideliikenteen historia

**Raideliikenteen historia** alkaa tuhansien vuosien takaa, jolloin vaunut kulkivat puisia kiskoja myöten. 2900-luvulla ekr. tiedetään olleen raiteilla kulkeneita vaunuja Mesopotamian ja Intian alueella. 2200-luvulla ekr. raiteita käytettiin Babyloniassa. Euroopassa 900-luvulla ekr. helpotettiin soiden ylittämistä silloilla, joissa oli pitkittäispalkit, jotka auttoivat vaunujen ohjaamisessa. Kreikassa Korintissa 600-luvulla ekr. kuljetettiin laivoja raiteita pitkin kulkeneissa vaunuissa.

## Kreikka ja Rooman valtakunta

Muinaisessa Kreikassa raiteet olivat uria, jotka ohjasivat pyöriä oikeaan suuntaan. Hellenistisellä aikakaudella Kreikassa raideväyliä oli mäkien rinteillä. Tuohon aikaan vaunuja pystyttiin kuljettamaan raiteita pitkin vain hyvin lyhyitä matkoja kerrallaan. Ennen Rooman valtakunnan aikaa Kreikassa oli raideliikennettä Korintin ja Peloponnesoksen alueella. Rooman valtakunnan aikana kaivosraideväyliä rakennettiin tavalla, joka säilyi keskiajalle saakka Espanjassa, Portugalissa ja Alppien alueella.

## Köysiradat

Ennen nykyisen kaltaisen raidetekniikan keksimistä, vielä 1400–1700-luvuilla raideliikenne kulki köysiratoja myöten.

## Rautateiden alkuaika

Puukiskoilla vaunuja vedettiin yleensä hevosten avulla ja tästä päästiin eroon uusien tekniikoiden myötä. 1700–1800-lukujen vaihteessa tehtiin keksintöjä, joihin perustuen alettiin rakentaa nykyisen kaltaisia rautateitä. Puukiskoihin lisättiin aluksi metallisia vahvikelevyjä, ennen kuin raiteita ryhdyttiin rakentamaan kokonaan raudasta. Yhdysvalloissa kokeiltiin 1800-luvulla tuulivoimaa raideliikenteen apuna. Ensimmäiset höyryveturit kehitettiin 1800-luvun alussa. 1830-luvulla rautatiet yleistyivät ja niistä tuli edullinen väylä sekä tavara- että matkustajaliikenteeseen. Euroopassa alettiin rakentaa maanalaisia rautateitä 1800-luvun puolivälin jälkeen. Isossa-Britanniassa oli ensimmäinen maanalainen rautatie vuonna 1863, Budabestissa 1893 ja Pariisissa 1900.

## 1900-luku

Ensimmäinen dieselveturi, joka toimi dieselsähköllä, valmistui vuonna 1914 sveitsiläisten ja saksalaisten toimesta. Rautateiden tarkastaminen tapahtui resinoiden avulla, kunnes 1910-luvulla tehtiin tarkastuskäyttöä varten vetureita. Niiden kattilat olivat käyntisiltojen takapuolella. Vuosina 1954–1963 Suomessa oli kiskobusseja, jotka toimivat lähiliikenteessä.

Ensimmäinen suurnopeusjuna otettiin käyttöön Japanissa vuonna 1964.

## Katso myös

* Suomen rataverkon historia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Raideliikenteen historia** Wikimedia Commonsissa
# Kiskobussi (kalustotyyppi)

Dm7-kiskobussi eli ”lättähattu”
Dm12-moottorivaunu
**Kiskobussi** (joskus myös **kiskoauto**) on rautateillä paikallisliikenteeseen käytetty, yleensä kevyehkö tai pienehkö moottorivaunu. Paikallisliikenteen moottorivaunuja käytettiin Suomessa yleisesti 1950-luvulta 1980-luvulle. Vuodesta 1954 alkaen hankittuja, vastaavia ruotsalaisia moottorivaunuja liitevaunuineen muistuttavia, suomalaisen Valmetin valmistamia siniharmaita kiskobusseja on kutsuttu *lättähatuiksi*. Nämä korvasivat aiemmin pienessä määrin hankitut puukoriset moottorivaunut sekä nopeampaan henkilöliikenteeseen tarkoitetut ja siirretyt Dm3- ja Dm4-moottorivaunut.

VR on hankkinut Tšekistä uusia moottorivaunuja, joille on Suomessa annettu tyyppimerkintä Dm12. Aiemmat ”lättähattu”-kiskobussit painoivat alle 20 tonnia, kun taas uudemmat, kuten VR:n käyttämä Dm12 painaa yli 50 tonnia. Lättähattujen kokoonpanoon kuului sekä moottorivaunuja että moottorittomia liitevaunuja, joista koottiin tarpeen mukainen juna. Enimmillään junassa oli kymmenen moottori- tai liitevaunua. Vastaavasti useampia Dm12-moottorivaunuja liitettiin yhteen matkustajakapasiteetin lisäämiseksi.

## Suomalaiset paikallisliikenteen moottorivaunut

* Dm1
* Dm2 eli *Puumotti*
* Ds1
* Ds2
* Dm3
* Dm4
* Dm6 eli *Lättähattu*
* Dm7 eli *Lättähattu*
* Dm10 eli *Junttilan Salama* (vain yksi valmistettu, romutettu)
* Dm11 eli *Mandolino* (ei otettu käyttöön Suomessa, nykyisin liikennöivät Kuubassa)*lähde?*
* Dm12 eli *Peräkylän Pendolino* (VR:n uusin moottorijuna vuodelta 2004)

## Ruotsalaisia paikallisliikenteen moottorivaunuja

* Y1, Fiatin valmistama dieselmoottorivaunu
* Y6, Hilding Carlssonin kehittämä moottorivaunutyyppi, jota valmistettiin hieman muunneltuna lisenssillä myös Suomessa

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kiskobussi (kalustotyyppi)** Wikimedia Commonsissa

* Lätän matkassa
# Severn

| Severn |
| --- |
|  Severnin ylittävä silta. |
| Maanosa | Eurooppa |
| Maat | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja |
| Päävesistöalue | Severnin vesistö |
| Pinta-ala | 11 420 km² |
| Joen uoman kohteita |
| Laskupaikka | Irlanninmeri |
| Mittaustietoja |
| Lähdekorkeus | 610 m |
| Pituus | 354 km |
| Keskivirtaama | 107 m³/s (MQ) |
| Muuta |
| Muualla | Wikimedia Commons |
| Wikimedia | © OpenStreetMap
 |
| Wikimedia | © OpenStreetMapSevern
 |
|
[ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  |
| Infobox OK |

**Severn** (kymriksi *Afon Hafren*) on Yhdistyneen kuningaskunnan pisin joki. Sen pituus on 354 kilometriä. Se alkaa Walesin keskiosista ja muodostaa loppupäässään Bristolin kanaalin, jonka kautta se virtaa Irlanninmereen ja Atlanttiin.

Severnin varrella sijaitsee useita Englannin kreivikuntia ja kaupunkeja, kuten Shrewsbury, Worcester ja Gloucester. Virtaamaltaan (keskimäärin 107 m³/s)*lähde?* Severn on Englannin suurin joki. Se kuuluu myös Englannin kymmenen tärkeimmän joen joukkoon. Joen ali kulkee seitsemän kilometriä pitkä rautatietunneli ja sen ylittää noin 1,6 kilometriä pitkä silta.selvennä Severnin ylittävä vuonna 1779 rakennettu maailman vanhin valurautasilta on antanut nimensä Ironbridge Gorgelle, joka on Unescon maailmanperintökohde.

Severnin suurimmat sivujoet ovat Vyrnwy, Clywedog, Teme, Warwickshire Avon ja Stour.

Jokisuun muodon takia Severnjokeen syntyy maailman toiseksi suurin vuorovesiporras. Nousuveden ja laskuveden välinen ero voi olla jopa 15 metriä ja se vaikuttaa jopa 40 kilometrin päähän.

Alueella on merkittävä oma eläimistönsä, ja se on esimerkiksi kahlaajien suosimaa aluetta. Sen varrella onkin useita luonnonsuojelukohteita.*lähde?*

Joen välittömässä läheisyydessä elää yli kuusi miljoona ihmistä. Virkistys- ja ammattikalastuksen arvoksi on arvioitu 15 miljoonaa puntaa vuodessa. Vuosina 2016–2019 toteutettavassa projektissa jokiympäristöä ennalistetaan kalojen vapaan liikkumisen turvaamiseksi.

## Lähteet
# Northern line

| Northern line |
| --- |
|  |
|  Linjan kartta. |
| Perustiedot |
| Järjestelmä | Lontoon metro |
| Avattu | 1890 |
| Liikenne |
| Liikennöitsijä(t) | Transport for London |
| Käyttäjiä (v.) | 206 734 000 |
| Tekniset tiedot |
| Pituus | 58 km |
| Asemia | 52 |
| Raideleveys | 1 435 mm |
| **Northern Line**

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Km** |   | **Lyh.** | **Liikennepaikat** |
|  |  |  |  |  |  | High Barnet |
|  |  |  |  |  |  | Edgware |
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  | Totteridge & Whetstone |
|  |  |  |  |  |  | Burnt Oak |
|  |  |  |  |  |  | Woodside Park |
|  |  |  |  |  |  | Colindale |
|  |  |  |  |  |  | Mill Hill East |
|  |  |  |  |  |  | West Finchley |
|  |  |  |  |  |  | Hendon Central |
|  |  |  |  |  |  | Finchley Central |
|  |  |  |  |  |  | Brent Cross |
|  |  |  |  |  |  | East Finchley |
|  |  |  |  |  |  | Golders Green |
|  |  |  |  |  |  | *Highgaten varikko* |
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  | Highgate |
|  |  |  |  |  |  | Archway |
|  |  |  |  |  |  | Hampstead |
|  |  |  |  |  |  | Tufnell Park |
|  |  |  |  |  |  | Belsize Park |
|  |  |  |  |  |  | Kentish Town |
|  |  |  |  |  |  | Chalk Farm |
|  |  |  |  |  |  | Camden Town |
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  | Mornington Crescent |
|  |  |  |  |  |  | Euston |
|  |  |  |  |  |  | King’s Cross St. Pancras |
|  |  |  |  |  |  | Warren Street |
|  |  |  |  |  |  | Angel |
|  |  |  |  |  |  | Goodge Street |
|  |  |  |  |  |  | Old Street |
|  |  |  |  |  |  | Tottenham Court Road |
|  |  |  |  |  |  | Moorgate |
|  |  |  |  |  |  | Leicester Square |
|  |  |  |  |  |  | Bank |
|  |  |  |  |  |  | Charing Cross |
|  |  |  |  |  |  | Embankment |
|  |  |  |  |  |  | London Bridge |
|  |  |  |  |  |  | Waterloo |
|  |  |  |  |  |  | Borough |
|  |  |  |  |  |  | Elephant & Castle |
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  | Kennington |
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  | Oval |
|  |  |  |  |  |  | Nine Elms |
|  |  |  |  |  |  | Stockwell |
|  |  |  |  |  |  | Battersea Power Station |
|  |  |  |  |  |  | Clapham North |
|  |  |  |  |  |  | Clapham Common |
|  |  |  |  |  |  | Clapham South |
|  |  |  |  |  |  | Balham |
|  |  |  |  |  |  | Tooting Bec |
|  |  |  |  |  |  | Tooting Broadway |
|  |  |  |  |  |  | Colliers Wood |
|  |  |  |  |  |  | South Wimbledon |
|  |  |  |  |  |  | Morden |
|  |  |  |  |  |  | *Mordenin varikko* |
| Merkkien selitykset |

 |
| Infobox OK |

**Northern line** on Lontoon metron metrolinja, joka avattiin vuonna 1890. Linjan tunnusväri on musta. Northern line on matkustajamääriltään Lontoon metron vilkkain linja. Sen 52 asemasta 36 on maan alla.

* Golders Greenin asemalaituria
* Camden Townin asemaa

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Northern line** Wikimedia Commonsissa

Lontoon metro
**Linjat:**

Bakerloo
Central
Circle
District
Hammersmith & City
Jubilee
Metropolitan
Northern
Piccadilly
Victoria
Waterloo & City

**Asemat:**

Nykyiset • Entiset
# Normaaliraideleveys

Raideleveys määritellään kiskojen sisäreunojen väliseksi etäisyydeksi.
**Normaaliraideleveydeksi** (engl. *standard gauge*, saks. *Normalspur*) kutsutaan maailman yleisintä raideleveyttä eli rautatien kiskojen sisäreunojen välistä etäisyyttä. Se on leveydeltään 1 435 millimetriä (4 jalkaa 8½ tuumaa). Normaaliraideleveys, jota kutsutaan toisinaan myös **kansainväliseksi raideleveydeksi** (engl. *international gauge*), on muodostunut maailman yleisimmin käytetyksi standardileveydeksi jo yli sata vuotta sitten. Raideleveys on käytössä muun muassa Länsi-Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Kiinassa, Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä sekä Australiassa.

Rautatietä, jolla on käytössä normaaliraideleveys, voidaan kutsua *normaaliraiteiseksi rautatieksi*. Normaalileveyttä kapeampia raideleveyksiä sanotaan kapeiksi raideleveyksiksi (engl. *narrow gauge*, saks. *Schmalspur*) ja sitä leveämpiä raideleveyksiä leveiksi raideleveyksiksi (engl. *broad gauge*, saks. *Breitspur*).

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Normaaliraideleveys** Wikimedia Commonsissa

Raideliikenne

|  |  |
| --- | --- |
| Rautatieliikenne | * rautatie
* juna
* rautatieasema
* rautatieliikennepaikka
* rautatiekalusto
 |
| Metroliikenne | * metro
* metroasema
 |
| Raitioliikenne | * raitiovaunu
* duoraitiovaunu
* pikaraitiotie
* museoraitiotie
 |
| Turvalaitteet | * asetinlaite
* kampiasetinlaite
* kankiasetinlaite
* opastin
* releasetinlaite
* tietokoneasetinlaite
* varmistuslukko- ja opastinturvalaitos
 |
| Raideleveys | * kapea
* normaali
* leveä
 |
| Suomessa | * rautatieliikenne
* rataverkko
* raitioliikenne
* lähijunaliikenne
* metroliikenne
* kapearaiteiset rautatiet
* yritykset: VR
* Fenniarail
* North Rail
 |