Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Norjan valtakunnankomissariaatti

| Norjan valtakunnankomissariaatti Reichskommissariat Norwegen (saksaksi) Rikskommissariat i Norge (norjaksi) |
| --- |
| 1940–1945 |
|  lippu |  vaakuna |
|  Norjan valtakunnankomissariaatti vuonna 1942. |
| Valtiomuoto | valtakunnankomissariaatti |
| osa  | Saksan valtakuntaa |
| Valtakunnankomissaari | Josef Terboven (1940–1945) Franz Böhme (1945) |
| Pääkaupunki | Oslo |
| Väkiluku (1945) | 3 083 000 |
| – väestötiheys | 9,5 / km² |
| Historia |  |
| – hyväksytty | 24. huhtikuuta 1940 |
| – miehitys loppui | 9. toukokuuta 1945 |
| Viralliset kielet | norja, saksa |
| Valuutta | Norjan kruunu |
| Edeltäjä |  Norja |
| Seuraaja |  Norja |
| Infobox OK |

Valtakunnankomissariaatin Trondheimin-toimiston kyltti: *Reichskommissar für die besetzten Norwegischen Gebiete Dienststelle Trondheim*.
**Norjan valtakunnankomissariaatti** (saks. *Reichskommissariat Norwegen*, norj. *Rikskommissariat i Norge*) oli toisen maailmansodan aikana vallatun Norjan käsittävä Saksan siviilihallintoalue. Sen kokonainen nimi oli *Reichskommissariat für die besetzten norwegischen Gebiete* (”Norjan vallattujen alueiden valtakunnankomissariaatti”).

## Komissaarit

Norjan valtakunnankomissaarina toimi Josef Terboven huhtikuusta 1940 alkaen, kun Saksa oli käynnistänyt hyökkäyksen Tanskaan ja Norjaan. Terboven teki itsemurhan
sodan lopussa 7. toukokuuta 1945. Viimeiset hetket valtakunnankomissaarina toimi Franz Böhme, joka antautui liittoutuneille 8. toukokuuta. Tämän jälkeen alueen laillinen hallitus pääsi takaisin valtaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Norjan valtakunnankomissariaatti** Wikimedia Commonsissa

Saksan ja liitettyjen sekä valloitettujen alueiden siviilihallinto toisen maailmansodan aikana
* Puolan kenraalikuvernementti (1939–1945)

Krakovan piiri
* Lublinin piiri
* Radomin piiri
* Varsovan piiri

Böömin ja Määrin protektoraatti (1939–1945)
* Tanskan protektoraatti (1940–1943)

Alankomaiden valtakunnankomissariaatti (1940–1945)
* Norjan valtakunnankomissariaatti (1940–1945)
* Tanskan valtakunnankomissariaatti (1943–1945)
* Belgian ja Pohjois-Ranskan valtakunnankomissariaatti (1944)

Kaukasian valtakunnankomissariaatti (suunnitelma)
* Moskovan valtakunnankomissariaatti (toimeenpanematon asetus, 1941)
* Ostlandin valtakunnankomissariaatti (1941–1945)
* Ukrainan valtakunnankomissariaatti (1941–1945)
# Norjan pääministeri

| Norjan pääministeri |
| --- |
|
Norges statsministre Norske statsministrar |
|  |
| Nykyinen pääministeri Jonas Gahr Støre valokuvattuna vuonna 2021 |
| **Nykyinen Jonas Gahr Støre** 14. lokakuuta 2021 lähtien |
| Virka-asunto |
Inkognitogata 18 |
| Nimittäjä |
Norjan kuningas |
| Perustettu |
1814 |
| Ensimmäinen |
Peder Anker |
| Palkka |
1 735 682 kr vuodessa |
| Kotisivut |
Statsministerens kontor |

**Norjan pääministeri** (kirjanorjaksi *Norges statsminister*, uusnorjaksi *Statsminister i Noreg*) on Norjan hallituksen päämies. Virka perustettiin vuonna 1814 ja ensimmäisenä pääministerinä toimi Peder Anker. Norjan nykyinen pääministeri on Jonas Gahr Støre vuodesta 2021.

Vuoteen 1873 asti Ruotsin ja Norjan kuningas hallitsi Norjaa kahdesta hallituksesta, toinen Tukholmassa ja toinen Christianiassa (nyk. Oslo). Tukholman hallituksessa oli pääministeri ja kaksi ministeriä, joiden tehtävä oli välittää Christianian mielipiteitä kuninkaalle.

Christianian hallitusta johti kuvernööri (norj. *rigsstatholder*). Ajoittain kruununprinssit olivat nimitettyinä Norjan varakuninkaiksi. Kuninkaan ollessa paikalla hänellä oli kuitenkin korkein asema. Jos kuvernööriä, varakuningasta tai kuningasta ei ollut paikalla, maata hallitsi ensimmäinen ministeri, joka oli hallituksen korkein ministeri.

Heinäkuussa 1873 vuodesta 1856 tyhjänä ollut kuvernöörin asema lopetettiin, ja ensimmäisestä ministeristä tuli pääministeri. Vaikka Tukholman pääministerin asema säilyi, todellinen valta siirtyi Christianiaan. Kun Ruotsin ja Norjan unioni purettiin 1905, Tukholman pääministerin virka lakkasi olemasta.

Vuonna 2021 pääministerin palkka oli 1 735 682 kruunua vuodessa eli melkein kaksi kertaa enemmän kuin riviedustajilla suurkäräjillä.

## Pääministerien puoluekannat aikajanalla vuodesta 1945

## Lähteet

## Katso myös

* Luettelo Norjan pääministereistä
# Janten laki

**Janten laki** on tanskalais-norjalaisen kirjailijan Aksel Sandemosen satiirisessa teoksessa *Pakolainen ylittää jälkensä* (1933) esitetty ajatus, jonka mukaan kenenkään ei tule kuvitella, että on parempi kuin muut.

*Janten lain* säännöt:

1. Älä luule, että sinä olet jotain.
2. Älä luule, että olet yhtä hyvä kuin *me*.
3. Älä luule, että olet viisaampi kuin *me*.
4. Älä kuvittele, että olet parempi kuin *me*.
5. Älä luule, että tiedät enemmän kuin *me*.
6. Älä luule, että olet enemmän kuin *me*.
7. Älä luule, että sinä kelpaat johonkin.
8. Älä naura meille.
9. Älä luule, että kukaan välittää sinusta.
10. Älä luule, että voisit opettaa meille jotakin.

Sekä teoksesta tunnistettava yhdestoista sääntö:

1. Älä luule, että on jotain mitä emme jo tietäisi sinusta.

Janten laki on tarkoitettu kuvaamaan aikansa pikkukylän ilmapiiriä. Janten laki oli taiteilija Kalervo Palsan huoneentauluna ja sillä sanotaan olleen suuri vaikutus hänen tuotantoonsa.*lähde?*

## Katso myös

* Ryhmäpaine
* Konsensusvaikutus

## Lähteet
# Brömsebron rauha

Brömsebron rauhansopimuksen alueluovutukset. Ruotsin pysyvästi saamat alueet keltaisella, 30 vuodeksi saatu Halland punaisella.
**Brömsebron rauha** oli 13. elokuuta 1645 solmittu Ruotsin ja Tanska-Norjan välinen rauhansopimus, joka lopetti vuonna 1643 alkaneen Torstensonin sodan. Rauhanneuvottelut aloitettiin Ranskan aloitteesta, kun se lähetti tammikuussa 1644 diplomaatti Gaspard Coignet de la Thuillerien hoitamaan asiaa. 25. joulukuuta hän sai Ruotsin ja Tanska-Norjan allekirjoittamaan sopimuksen rauhanneuvottelujen aloittamisesta Brömsebrossa helmikuussa 1645.

Varsinaisissa rauhanneuvotteluissa Ruotsia edusti Axel Oxenstierna ja Tanskaa Corfitz Ulfeldt. Ensimmäinen neuvottelu pidettiin 8. helmikuuta 1645 rajakivellä pienellä saarella Brömsebrossa. Tämän jälkeen rauhanneuvottelut etenivät de la Thuillerien matkustaessa ruotsalaisten ja ranskalaisten tukikohtien välillä. 13. syyskuuta osapuolet tapasivat uudelleen rajakivellä vaihtaakseen kuninkaiden hyväksymät ja allekirjoittamat rauhansopimukset.

Ruotsin sotamenestys tuki tiukkoja rauhanehtoja, joihin sisältyi, että Tanska-Norja luovutti Jämtlandin, Härjedalenin, Gotlannin ja Saarenmaan Ruotsille. Ruotsi sai myös Hallandin 30 vuodeksi sekä tullivapauden Juutinraumassa.

Brömsebron rauhasta tuli käännekohta Ruotsin ja Tanska-Norjan suhteissa. Ruotsi nousi Itämeren alueen merkittävimmäksi valtioksi.

## Lähteet
# Tanskan kruunu

| Tanskan kruunu |
| --- |
| ISO 4217 -koodi | DKK |
| Keskuspankki | Tanskan keskuspankki |
| Symboli | kr. |
| Käyttäjät | Tanska, Färsaaret, Grönlanti |
| Inflaatio | 0,60 % |
| Jaettava yksikkö | äyri |
| Infobox OK |

**Tanskan kruunu** (kansallinen lyhenne **kr**, kansainvälinen valuuttakoodi **DKK**) on Tanskan rahayksikkö. Se on myös Tanskaan kuuluvien Grönlannin ja Färsaarten rahayksikkö (Färsaarilla kuitenkin käytetään seteleinä Färsaarten kruunua). Kruunu jakaantuu 100 äyriin.

Tanskan kruunu on sidottu euroon Euroopan valuuttajärjestelmän kautta. 1 euro = 7,46038 kruunua, mutta kurssi voi vaihdella 2,25 % kumpaankin suuntaan.

## Kolikot

| Arvo | Halkaisija | Paksuus | Paino | Koostumus | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reuna | Etupuoli | Takapuoli |
| 50 äyriä | 21,5 mm | 1,55 mm | 4,3 g | pronssi | sileä | Kristian V:n kruunu | sydän |
| 1 kruunu | 20,25 mm | 1,6 mm | 3,6 g | kuparinikkeli | hiottu | Margareeta II:n monogrammi | reikä |
| 2 kruunua | 24,5 mm | 1,8 mm | 5,9 g |
| 5 kruunua | 28,5 mm | 2 mm | 9,2 g |
| 10 kruunua | 23,35 mm | 2,3 mm | 7 g | alumiinipronssi | sileä | Margareeta II | Tanskan vaakuna |
| 20 kruunua | 27 mm | 2,35 mm | 9,3 g | hiottu |

25 äyrin kolikko poistui käytöstä 1. lokakuuta 2008.

## Setelit

| Kuvaus | Arvo | Mitat | Väri | Liikkeellelasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Etupuoli | Kääntöpuoli |
| Sallingsundin silta | Skarpsallingin saviastia | 50 kruunua | 125 × 72 mm | violetti | 2009 |
| Vähän-Beltin silta | Hindsgavlin piikiviveitsi | 100 kruunua | 135 × 72 mm | oranssi | 2010 |
| Knippelsbro | Langstrupin pronssikautinen vyökoriste | 200 kruunua | 145 × 72 mm | vihreä | 2010 |
| Kuningatar Alexandrinen silta | Keldbyn pronssisanko | 500 kruunua | 155 × 72 mm | sininen | 2011 |

Tällä hetkellä käytössä olevien setelien kuva-aiheina ovat etupuolella sillat ja kääntöpuolella Tanskan muinaishistoriaan liittyvät löydöt.

Tuhannen kruunun seteli poistui käytöstä 31. toukokuuta 2025. Sen etupuolella oli Ison-Beltin silta ja takapuolella Trundholmin aurinkovaunut.

Vuonna 2028 käyttöön tulevat uudet setelit, joiden kuva-aiheina ovat H. C. Andersen, Tyko Brahe, Inge Lehmann ja Arnarulunnguaq.

## Lähteet

| Tämänhetkiset DKK-vaihtokurssit |
| --- |
| XE.com:sta: | AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD |
| OANDA.com:sta: | AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD |
# Benelux

Benelux-maat kartalla.
Benelux-alueen lippu
**Benelux-maat** on Euroopassa sijaitseva talousliitto, joka käsittää Alankomaiden, Belgian ja Luxemburgin valtiot. Nämä kolme pinta-aloiltaan pientä valtiota sijaitsevat Saksan pohjoisosan länsipuolella ja Ranskan pohjoispuolella. Lännessä ja pohjoisessa alue rajoittuu Pohjanmereen.

Benelux-maiden päämaja Brysselissä.
Benelux-nimitys tulee valtioiden alkukirjaimista (**Be**lgië, **Ne**derland, **Lux**embourg). Benelux-maat perustivat tulliliiton vuonna 1947 ja talousyhteisön vuonna 1960, jo ennen Euroopan unionin ja sen edeltäjien perustamista edistämään pääoman, työvoiman, palveluiden ja tuotteiden vapaata liikkumista jäsenmaiden alueella. Benelux-mailla on useita yhteistyöelimiä, kuten parlamenttien välinen neuvosto (ransk. *Le Conseil interparlementaire consultatif de Benelux*) ja oikeisistuin (ransk. *La Cour de Justice Benelux*). Kaikki Benelux-maat ovat sekä Euroopan unionin että Naton perustajajäseniä.

## Katso myös

* Pohjoismaiden neuvosto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Benelux** Wikimedia Commonsissa

* Tietoja Benelux -maista
Benelux.int (ranskaksi)
* Tietoja Benelux -maista
Benelux.int (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
# Randstad

Randstadin alue
**Randstad** on useiden kaupunkialueiden muodostama konurbaatio ja megapoli Alankomaiden länsiosassa. Alueeseen kuuluvat esimerkiksi Amsterdam, Rotterdam, Haag ja Utrecht. Alueella asuu laskutavasta riippuen 7,5–10 miljoonaa ihmistä eli suunnilleen puolet Alankomaiden väestöstä. Se kuuluu Euroopan suurimpiin kaupunkikeskittymiin.

## Tärkeimmät kaupungit

* Almere
* Amsterdam
* Delft
* Dordrecht
* Gouda
* Haarlem
* Hilversum
* Leiden
* Rotterdam
* Haag
* Utrecht
* Zoetermeer
* Zandvoort

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Randstadin alueen viralliset verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
# Sranantongo

| Sranantongo |
| --- |
|  Runokatkelma sranantongoksi Rotterdamissa |
| Oma nimi | Sranan tongo |
| Muu nimi | taki-taki |
| Tiedot |
| Alue |  Suriname |
| Puhujia | 500 000 |
| Sija | ei 100 suurimman joukossa |
| Kirjaimisto | latinalaiset aakkoset |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | Kreolikielet |
| Kieliryhmä | Englannin kreolit |
| ISO 639-3 | srn |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

puhuttua sranantongoa
**Sranantongo** (ISO 639-3: **srn**; myös *sranan*, *taki-taki*) on Surinamessa puhuttava englantiin perustuva kreolikieli. Lisäksi sitä käytetään muun muassa Aruballa. Siinä on paljon samankaltaisuuksia Sierra Leonessa puhuttavan krion kielen ja saramaccan kanssa.

## Käyttö ja status

Vaikka hollanti on Surinamen ainoa virallinen kieli, sranantongolla on vakaa käyttäjäkunta ja kieli toimiikin maan lingua francana, jota suurin osa surinamelaisista osaa. Tästä huolimatta hollanti on surinamelaisten keskuudessa hieman arvovaltaisempi kieli. Äidinkielisiä puhujia on noin 130 000, mutta toisena kielenä sitä puhuu 500 000 eli käytännössä koko Surinamen väestö.

Sranantongon katsotaan olevan elinvoimainen. Vaikka sranantongon käyttöä on Surinamen kouluissa pyritty kitkemään, kieli toimii kuitenkin maan kulttuurin ja taiteen kielenä. Henri Frans de Ziel (1916–1975) kehitti sranantongoa ja loi sille kirjallisuutta. Surinamen kansallislaulun, joka on de Zielin kirjoittama, toinen säkeistö lauletaan sranantongolla. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.

## Fonologia

### Konsonantit

|  | Bilabiaali | Alveolaari | Postalveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nasaali** | m | n |  | ɲ | ŋ |  |
| **Klusiili** | p | b | t | d |  |  | k | g |  |
| **Affrikaatta** |  |  | ʧ | ʤ |  |  |  |
| **Frikatiivi** | f | s | z | ʃ |  |  | h |
| **Tremulantti** |  | ɾ ~ r |  |  |  |  |
| **Lateraali** |  | l |  |  |  |  |
| **Approksimantti** | w |  |  |  |  |  |

Lähde:

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | i |  | u |
| **Puolisuppea** | e | ə | o |
| **Puoliavoin** | ɛ | ɔ |
| **Avoin** |  | a |  |

Lähde:

## Kielioppi ja sanasto

Lukusanat 1–10 sranantongoksi:

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| wan | tu | dri | fo | feifi | siksi | seibi | aiti | neigi | tin |

## Lähteet

Kreolikielet

* Agalegan kreoli
* Albanyn hollanti†
* Antiilien kreoli
* Berbicen hollanti†
* Ceylonin hollanti
* Chagossialainen kreoli
* Chavacano
* Fa D’ambu
* Guadeloupen kreoli
* Haitin kreoli
* Hiri-motu
* Karipúna
* Kituba
* Kreyol
* Krio
* Kriol
* Louisianan kreoli
* Mohawk hollanti†
* morisyen
* Neekerihollanti†
* Norfuk
* Palenquero
* Papiamentu
* Petjo
* Pijin
* Pitcairnin kieli
* Ranskan Guayanan kreoli
* Réunioninkreoli
* Seychellien kreoli
* Skepi†
* Sranantongo
* Tayo
* Tok-pisin
* Unserdeutsch
* nihongo
* betawi
* patuá
* norfuk
# Hollannin kielioppi

**Hollannin kielioppi** käsittää hollannin kielen morfologian ja syntaksin. Fonologiaa käsitellään erikseen.

## Substantiivit

Hollannissa sanoilla on kaksi sukua: aiemmasta maskuliinista ja feminiinistä muodostunut yhteinen suku sekä neutri, eli samoin kuin esimerkiksi ruotsin kielessä. Epämääräinen artikkeli kaikilla suvuilla on *een* ja määräinen yhteisessä suvussa *de* ja neutreilla *het*. Monikossa on vain määräinen artikkeli ja se on kummallakin suvulla *de*.

|  | Epämääräinen | Määräinen |
| --- | --- | --- |
| Yksikkö | Monikko | Yksikkö | Monikko |
| **Yht. suku** | een man (mies) | mannen | de man | de mannen |
| **Neutri** | een boek | boeken | het boek | de boeken |

Monikko muodostetaan yleensä päätteellä *-en*.

### Sijamuodot

Hollannin substantiiveilla on englannin ja ruotsin tapaan kaksi sijamuotoa: nominatiivi ja genetiivi. Akkusatiivimuoto erotetaan nominatiivista kuitenkin persoonapronomineissa. Datiivi on nykykielestä käytännössä kuollut.

## Pronominit

### Persoonapronominit

|  | Yksikkö | Monikko |
| --- | --- | --- |
| **I pers.** | ik | wij / we |
| **II pers.** | jij / je / u | jullie / u |
| **III pers.** | hij (m.) | zij |
| ze (f.) |
| het (n.) |

Lähde:

Teititeltäessä käytetään *u*-pronominia

## Verbit

Hollannin kielessä on neljäntyyppisiä verbejä: kolmentyyppiset heikot verbit, jotka luokitellaan preteritin tunnuksen mukaan (-d-, -t-, -cht-), ja vahvat verbit. Verbit päättyvät yleensä *-en* perusmuodossa, mutta poikkeuksia on myös (esimerkiksi *zijn*). Hollannin kielen yleinen pitkien ja lyhyiden vokaalien vaihtelu esiintyy heikossa verbeissä seuraavasti: lyhyt vokaali esiintyy perusmuodossa, preesensin monikkomuodossa ja konjunktiivin preesensissä (**e**ren, **e**re), pitkä esiintyy kaikissa muissa muodoissa (**ee**rt, **ee**rde, ge**ëe**rd). Samalla tavalla toimii myös pitkien ja lyhyiden konsonanttien vaihtelu (e**gg**en, e**g**t, geë**g**d). Samaa vaihtelua on f-v-vaihtelu (ho**v**en, hoo**f**den) ja s-z-vaihtelu (verhui**z**en, verhui**s**de).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Verbityyppi** | **Perusmuoto** | **Preteritin yksikkömuoto** |
| **heikot -d-verbit** | moorden *(murhata)* | moordde *(murhasin/-sit/-si)* |
| **heikot -t-verbit** | wachten *(odottaa)* | wachtte *(odotin/-tit/-tti)* |
| **heikot -cht-verbit** | kopen *(ostaa)* | kocht *(ostin/-it/-i)* |
| **vahvat verbit** | schieten *(ampua)* | schoot *(ammuin/-mmuit/-mpui)* |

### Verbin taivutusmuodot

Kuten saksassa, hollannissakin verbin liittotempukset (perfekti ja pluskvamperfekti) muodostetaan joko verbillä *hebben* tai *zijn* ja pääverbin partisiipin perfektillä (*had gedood*, *was geweest*).

## Lähteet
# Le Soir

| Le Soir |
| --- |
|  |
| Lehtityyppi | sanomalehti |
| ISSN | ISSN 1186-4583 |
| Levikki | 93 154 (2006) |
| Perustettu | 1887 |
| Sitoutuneisuus | liberalistis-federalistinen |
| Kotikunta | Bryssel |
| Kotimaa |  Belgia |
| Sivukoko | berliner |
| Ilmestymistiheys | päivittäin |
| Kieli | ranska |
| Aiheesta muualla |
| www.lesoir.be |
| Infobox OK |

Le Soir (suom. *Ilta*) on belgialainen, ranskankielinen sanomalehti. Lehden perusti Emile Rossel 1887. Se on Belgian ranskankielisen alueen suosituin lehti.

Vuonna 2005 lehden silloinen päätoimittaja Béatrice Delvaux kuvaili lehden "taistelevan miesten ja naisten oikeuksien puolesta ihmisarvon kunnioittamisen, vapaan ilmaisun, suvaitsevaisuuden, monikulttuurisuuden ja erilaisuuden puolesta".

## Google-kiista

Lehti saavutti jonkin verran huomiota Internetissä haastettuaan onnistuneesti Googlen tekijänoikeusrikkomuksen takia. Tapaus perustui siihen, että Google saattoi osia lehden verkkosivustosta saataville hakupalvelunsa sekä Google Newsin kautta ja teki näin senkin jälkeen, kun artikkelit oli poistettu lehden sivuilta. Belgialaisen tuomarin päätöksen mukaan käytäntö ei ollut sopusoinnussa Belgian asetusten kanssa ja Google määrättiin syyskuussa 2006 poistamaan sivuiltaan kaikki tekijänoikeusrikkomukset päivittäisten miljoonan euron sakkojen uhalla. Google toimi päätöksen mukaisesti ja poisti hakemistostaan kaikki linkit belgialaiseen sanomalehteen.

Toukokuussa 2007 *Le Soiria* edustava Copiepresse antoi Googlelle luvan sisällyttää pääpalveluunsa hakutuloksia lehden sivuille sillä ehdolla, että niiden joukossa ei ole linkkejä Googlen välimuistiin arkistoituun sisältöön.

## Lähteet
# Hollantilainen viittomakieli

| Hollantilainen viittomakieli |
| --- |
| Muu nimi | Nederlandse Gebarentaal |
| Tiedot |
| Alue |  Alankomaat  Curaçao  Aruba  Surinam |
| Virallinen kieli |  Alankomaat |
| Sija | ei 100 suurimman joukossa |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | Viittomakielet |
| ISO 639-3 | dse |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

Hollantilaisen viittomakielen sormiaakkoset.
**Hollantilainen viittomakieli** (holl. *Nederlandse Gebarentaal*) on pääsääntöisesti Alankomaissa käytetty kuurojen viittomakieli. Sen läheisimpiä sukulaiskieliä ovat Belgiassa käytetyt viittomakielet: flaamilainen viittomakieli ja belgianranskalainen viittomakieli. Sillä arvioidaan olevan 200 000 käyttäjää.

Alankomaiden lisäksi hollantilaista viittomakieltä käytetään myös Alankomaihin kuuluvilla Curaçaolla ja Aruballa sekä Surinamissa.

Vuonna 2020 Alankomaiden hallitus tunnusti viittomakielen viralliseksi kieleksi.

## Lähteet
# Itaaliset kielet

Italian niemimaan kielet rautakaudella.
**Itaaliset kielet** ovat Italian niemimaalla esiintynyt indoeurooppalainen kieliryhmä, jonka tunnetuin jäsen on latina. Muita tunnettuja kieliä ovat muun muassa oski, umbri ja volski. Latinasta ovat syntyneet romaaniset kielet, ja muut itaaliset kielet lienevät vaikuttaneet vielä nykyäänkin eteläisessä Italiassa puhuttuihin kieliin.

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Itaaliset kielet** Wikimedia Commonsissa

NäytäItaaliset kielet

* latina
* oski
* umbri
* volski
* romaaniset kielet
# Katakombikulttuuri

**Katakombikulttuuri** 2800–2200 eaa. vallitsi varhaisella pronssikaudella nykyisen Ukrainan alueella. Kulttuuri hankki elatuksensa karjanhoidolla ja mahdollisesti myös maanviljelyllä. Katakombikulttuuri sai alkunsa Jan Licharduksen mukaan joko irtautumalla Jamnan kulttuurista, tai muuttoliikkeellä Keski-Euroopasta tai Lähi-idästä. Katakombikulttuurin nimi juontuu sen hautaustavoista. Kulttuurin haudoissa oli kuilu sieltä pois, jolloin syntyi "katakombi".

## Esineistöä

Katakombikultrtuurin esineitä Hermitage Museumissa.

*
*
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Katakombikulttuuri** Wikimedia Commonsissa
# Armenialaiset

| Armenialaiset |
| --- |
| Väkiluku | 9–10 miljoonaa |
| Asuinalueet | Armenia (3 215 800) Venäjä (1 131 000) Yhdysvallat (n. 1 000 000) Ranska (500 000) Iran (400 000)  |
| Kielet | armenia |
| Uskonnot | orientaaliortodoksinen Armenian apostolinen kirkko |
| Infobox OK |

**Armenialaiset** (armeniaksi *Hay* tai *Hai**)* ovat Kaukasukselta ja itäisestä Vähästä-Aasiasta kotoisin oleva kansa. Suuri osa armenialaisista asuu yhä alueella, varsinkin Armeniassa, mutta lähes yhtä suuri tai suurempi määrä asuu muualla ympäri maailmaa. Ensimmäinen armenialainen valtio perustettiin jo 500-luvulla eaa.. Armenia oli maailman ensimmäinen*lähde?* kristinuskon valtionuskonnoksi ottanut maa (vuonna 301), ja armenialaisten omalla apostolisella kirkolla on yhä valtionkirkon asema Armeniassa.

Armenialaisten sijoittuminen maailmalla.
Nykyään noin 3,0–3,5 miljoonaa armenialaista asuu Armeniassa, 2,0–2,5 miljoonaa Venäjällä, 267 000–400 000 Georgiassa, ainakin 400 000 (mutta mahdollisesti jopa miljoona) Yhdysvalloissa, 250 000 tai enemmän Ranskassa, 200 000 Iranissa (pääasiassa Teheranissa ja Jolfan alueella), 100 000 Syyriassa, 75 000–150 000 Libanonissa, 99 900 Ukrainassa, 50 000 Turkissa ja 40 505 Kanadassa – yhteensä noin kahdeksan miljoonaa.

Armenialaisten sukunimissä on yleensä pääte *-jan* (tai *-ian/-yan*), joka tarkoittaa ’(jonkun) poika’.

## Alkuperä

Legendan mukaan armenialaiset ovat Vanhassa testamentissa mainitun Nooan pojan Japethin jälkeläisiä, mutta Herodotuksen mukaan he ovat lähtöisin Traakiasta. Kreikkalaisen Strabonin arvio puolestaan oli, että armenialaiset saapuivat Araratin laaksoon kahdesta eri suunnasta, lännestä ja etelästä. Saapumisajankohta on välillä 1300–700 vuotta eaa. Urartun hallitsijan Argishti I:n tiedetään rakennuttaneen nykyisen Jerevanin kaupungin alueelle Erebunin linnoituskaupungin 782 eaa. Urartun valtakunta kukistui 590 eaa., minkä jälkeen armenialaisista tuli alueen valtaväestö. Vuoteen 401 eaa. mennessä urartulaiset olivat sulautuneet armenialaisiin. – Armenialaiset tutkijat taas ovat sitä mieltä, että armenialaiset ovat Armenian alueen alkuperäisiä asukkaita.

## Katso myös

* Armenialaisten kansanmurha
* Armenian apostolinen kirkko

## Lähteet
# Sarmaatit

**Sarmaatit** olivat Etelä-Venäjän, Ukrainan ja Unkarin aroseuduilla vaikuttaneita antiikin ajan paimentolaisheimoja. Sarmaatit muuttivat alueille Uralvuorten kautta, jonne he saapuivat Keski-Aasiasta noin 500-luvulla eaa. Sarmaatit puhuivat indoeurooppalaista kieltä. Roomalainen historiankirjoittaja Tacitus luonnehti sarmaatteja rumiksi ja likaisiksi. Sarmaattiratsumiehet kuitenkin kelpasivat Rooman valtakunnan armeijaan.

Sarmaatit sulautuivat vähitellen muihin kansoihin, kuten hunneihin.*lähde?*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sarmaatit** Wikimedia Commonsissa
# Kartioleikkaus

Kartioleikkaukset esitetään joko yhtä kartiota (kuvan 1 alaosa) tai kaksoiskartiota (kuva 3) käyttäen. Tapaukset: paraabeli (1), ympyrä ja ellipsi (2) ja hyperbeli (3).
**Kartioleikkaus** on suoran ympyräkartion ja tason leikkauspinta. Kartioleikkaus voi olla ellipsi, ympyrä, paraabeli tai hyperbeli riippuen siitä, miten taso leikkaa kartion. Joskus piste (kartion huippu) ja suora (kartion sivu) jätetään pois kartioleikkausten luettelosta.

Jos taso leikkaa kartion vaipan kahtia, tuloksena on ellipsi (tai sen erikoistapaus ympyrä, mikäli leikkaus tapahtuu kartion pohjan suuntaisesti). Muussa tapauksessa saadaan hyperbeli tai paraabeli, jotka ovat avoimia, toisin kuin ellipsi.

## Eri kartioleikkaukset

* Eri kartioleikkaukset. Vakio e kuvaa eksentrisyyttä.
* Ellipsi on soikeampi kuin ympyrä
* Hyperbeli voidaan kuvata myös peilikuvansa kanssa
* Paraabeli piirrettynä johtosuoransa L ja polttopisteensä P kanssa
* Ympyrä ja sen keskipiste M

## Lähteet

## Aiheesta muualla