Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Modulor-mittajärjestelmä

**Modulor** oli arkkitehti Le Corbusier’n luoma kaanon, eli ihmisruumiin suhteisiin perustuva mittajärjestelmä. Järjestelmä perustui kultaiseen leikkauksen avulla ihmistä kuvaavan Modulor-hahmon pituudesta saatavaan lukujonoon. Modulorin avulla voidaan määrittää monipuolinen mittalukusarja suhdeharmonian kuitenkin säilyessä samana.

Le Corbusier ryhtyi tutkimaan mittajärjestelmää vuonna 1942, ja julkaisi Modulorin ensimmäisen version vuonna 1948. Toinen, korjailtu versio *Modulor 2* julkaistiin vuonna 1955.

Modulor (1948, vas.) ja Modulor 2 (1955) -julkaisujen kansikuvat
Série rougeModulor määrittää ihmisen pituudeksi tasan kuusi englantilaista jalkaa (182,88 cm). Jos mitta käsitellään kultaisella leikkauksella saadaan ylös ja alas jatkuva loputon lukusarja, jota systeemissä kutsutaan nimellä *série rouge* (suom. *punainen sarja*), ja jonka perusmitat ovat 43, 70 ja 113 cm.
Série bleueMikäli kuusi jalkaa pitkä Modulor-hahmo nostaisi kätensä ylös, olisivat sormet korkeudella 226 cm. Tällöin kultaisen leikkauksen suhteesta saadaan *série bleue* (suom. *sininen sarja*): 86, 140 ja 226 cm. Sinisen sarjan luvut saadaan kertomalla punainen sarja kahdella.
Suhteet
43 + 70 = 113
113 + 70 = 183
113 + 70 + 43 = 226
140 + 86 = 226
Le Corbusier sitoi luvut ihmisen mittoihin Modulor-hahmon avulla: 113 cm on hahmon navan korkeus, 183 cm pituus ja 226 cm ylös ojennetun käden korkeus.
Ensimmäisessä Modulor-versiossa perusmitan 113 cm tilalla oli 108 cm, ja mitan 226 cm tilalla 216 cm.

Moduloria arvosteltiin perusmitoista, jotka eivät vastanneet ihmisten – etenkään naisten – keskimääräisiä mittoja. Tämän vuoksi järjestelmälle oli itse asiassa hankalaa suunnitella hyvin mitoitettuja toimintaympäristöjä, tai mukavia huonekaluja.

Modulor pyrki ratkaisemaan teollisen rakentamisen ja standardoinnin piirissä syntyneitä ongelmia. Sen käyttö ei kuitenkaan aikanaan yleistynyt, vaan mittajärjestelmäksi valittiin esimerkiksi Suomessakin käytössä oleva 3M-moduulijärjestelmä.

## Katso myös

* Kultainen leikkaus
* Canon 60 -mittajärjestelmä
* Vitruviuksen mies

## Lähteet

* Esko Kahri, Hannu Pyykkönen: *Asuntoarkkitehtuuri ja -suunnittelu*, s. 307.  Rakennuskirja Oy, 1984.  ISBN 951-682-076-X
* Francis D. K. Ching: *Architecture: Form, space & order*, s. 316-319.  New York:  van Nostrand Reinhold Co. Inc, 1979.  ISBN 0-442-21534-7

## Aiheesta muualla

* Unite d'Habitation, jonka mitoituksessa on käytetty Moduloria.
# Tietokonelaitteisto

Tietokonelaitteistoa 1990- ja 2000-luvuilta.**Tietokonelaitteisto** tai **laitteisto** (engl. *hardware*) koostuu tietokoneen fyysisistä laitteista. Laitteisto jaetaan usein keskusyksikköön, keskusmuistiin ja oheislaitteisiin, joihin kuuluu näppäimistö, näyttö, tulostin, levymuisteja ja verkkolaitteita.

Laitteiston lisäksi tietokoneessa on ohjelmisto (engl. *software*) ja joissakin tapauksissa laiteohjelmisto (engl. *firmware*). Lisäksi joissain sovelluksissa laitteiston ja ohjelmistojen ero on muuttunut epäselväksi: esimerkiksi suorittimeen voidaan ladata mikrokoodia, joka sitten suoritetaan. Samoin laitteistokuvauskielillä kuten esimerkiksi VHDL:llä (engl. V**ery-High-Speed Integrated Circuits **H**ardware **D**escription **L**anguage*) voidaan kirjoittaa tietokoneohjelmia muistuttavia malleja, jotka voidaan syntetisoida ja ladata sen jälkeen FPGA-piiriin *(Field Programmable Gate Array)* ja suorittaa.*lähde?*

## Katso myös

* Tietokonetekniikan historia
* IBM PC -yhteensopiva tietokone

## Lähteet

NäytäHenkilökohtainen tietokone

|  |  |
| --- | --- |
| Ohjelmisto | * BIOS
* UEFI
* käyttöjärjestelmä
* tietokoneohjelmat
	+ järjestelmäohjelma
	+ sovellusohjelma
 |
| Laitteisto | * emolevy
* keskusmuisti
* suoritin
* massamuisti
* näytönohjain
* äänikortti
 |
| Oheislaitteet | * hiiri
* näppäimistö
* tietokonenäyttö
* tulostin
 |
# Aritmometri

Aritmometri noin vuodelta 1887.
**Aritmometri** oli Charles Xavier Thomas de Colmarin keksimä mekaaninen laskukone, jonka de Colmar keksi vuonna 1820.
Aritmometri oli ensimmäinen kaupallinen sarjatuotettu laskentalaite. Aiemmat ratkaisut kuten Blaise Pascalin ja Gottfried Wilhelm von Leibnizin koneet olivat enemmän kuriositeetteja. De Colmar patentoi laitteen Ranskassa.

Aritmometri pystyi suorittamaan yhteen-, vähennys- ja kertolaskuja. Käyttäjän erikoistempuilla se pystyi myös jakolaskuun. Laite kattoi kokonaisen työpöydän.

Aritmometri oli käytössä ja myi ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Laitteen julkaisu aloitti laskukoneiden teollisen valmistuksen.
Valmistus alkoi vuonna 1851 ja päättyi noin vuonna 1914.
Laitteesta valmistivat klooneja muun muassa Burkhardt Saksassa ja Layton Isossa-Britanniassa.

## Lähteet
# Z4

Z4
**Z4** oli Konrad Zusen kehittämä relepohjainen tietokone. Zuse viimeisteli ensimmäisen tietokoneen vuonna 1948 ja teki sopimuksen ETH Zürichin kanssa. Tietokone otettiin käyttöön syyskuussa 1950.

Tietokoneessa oli mekaaninen muisti, jossa oli 64 32-bittistä sanaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Freiberger, Paul A. & Swaine, Michael R.: Zuse computer *Encyclopædia Britannica*. Viitattu 22.8.2018.
* Zuse sold first Z4 computer *Computing History*. Viitattu 22.8.2018.
# Max Newman

| Max Newman |
| --- |
|  Max Newman suunnilleen vuonna 1945. |
| Henkilötiedot |
| Koko nimi | Maxwell Herman Alexander Newman |
| **Syntynyt** | 7. helmikuuta 1897 Chelsea, Lontoo |
| **Kuollut** | 11. helmikuuta 1984 (87 vuotta) Comberton lähellä Cambridgeä |
| Kansalaisuus | Britannia |
| Koulutus ja ura |
| Tutkimusalue | Matematiikka |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Maxwell Herman Alexander Newman** (7. helmikuuta 1897 Chelsea, Lontoo – 11. helmikuuta 1984 Combertonissa lähellä Cambridgeä) oli englantilainen matemaatikko ja koodinmurtaja.

Newman oli yksi Colossus-tietokoneen suunnittelijoista. Newmanin luento vuonna 1935 esitteli Alan Turingille konseptin, joka johti Turingin koneeseen ja Turingin työn johdosta kiinnostui itse laskevien koneiden mahdollisuuksista teoreettisella tavalla. Newman liittyi Government Code and Cypher Schooliin (GC&CS) Bletchley Parkiin vuonna 1942, jolloin kiinnostuksesta tuli käytännöllisempää.
Newman tutustutti Tommy Flowersin Alan Turingin vuoden 1936 artikkeliin.

Sodan jälkeen Newman siirtyi Manchesterin yliopistoon. Newman kuuli Freddie Williamsin kokeista katodisädeputkien kanssa ja sai Williamsin Tom Kilburnin kanssa Manchesterin yliopistoon. Newman kuvasi tietokoneen toimintaa Williamsille ja Kilburnille, jotka eivät tienneet tietokoneista mutta tiesivät elektroniikasta, josta Newman ja Turing eivät tienneet juurikaan. Newman kuvasi Turingin kolmen osoitteen konseptia, ohjelman tallennusta ja ehdollista haarautumista. Williams ja Kilburn rakensivat Small-Scale Experimental Machine -tietokoneen tämän jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Maxwell Newman – Complete Biography, History, and Inventions *History Computer*. 27.11.2022. Viitattu 7.6.2023. (englanniksi)
# Frederic Calland Williams

**Frederic Calland Williams** (usein lyhyesti Freddie tai "F.C.", 26. kesäkuuta 1911, Stockport, Cheshire, Englanti – 11. elokuuta 1977, Manchester) oli brittiläinen sähköinsinööri, joka vaikutti tutkatekniikan kehitykseen toisen maailmansodan aikana sekä tietokonetekniikan kehitykseen sodan jälkeen.

Williams kehitti Williams-putken ja Small-Scale Experimental Machinen Tom Kilburnin kanssa. Max Newmanin vaikutuksesta Williams ja Kilburn päätyivät Manchesterin yliopistoon ja kuulivat Alan Turingin työstä.

## Lähteet
# Trackball

Kensington Expert Mouse 5 -trackball.
Trackball kannettavassa tietokoneessa.
**Trackball** eli "pallohiiri" (*ohjainpallo*) on tietokoneen osoitinlaite, joka on hiiren edeltäjä. Trackballin kehittivät Ferrantin insinöörit DATAR-tutkaseurantajärjestelmään, jonka kehitystyö alkoi vuonna 1949. Itse trackballin kehitys ajoittuu vuoteen 1952. Trackballin keksivät Tom Cranston ja Fred Longstaff ja laakeroinnin kehitti Kenyon Taylor.

Trackball on liikkumisrajoitteisille hyvä vaihtoehto, koska ohjainpintoja on helppo käsitellä ja nappeja voi käyttää vaikuttamatta osoittimen sijaintiin.

Trackball on ollut integroituna joissakin kannettavissa tietokoneissa, kuten PowerBook 100:ssa. Trackballia on käytetty peliohjaimena eräissä kolikkopeleissä kuten *Centipede*, *Quantum* ja *Marble Madness*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Trackball** Wikimedia Commonsissa
# ILLIAC IV

| ILLIAC IV |
| --- |
|  |
| Valmistaja | Burroughs Corporation |
| Kehittäjä | Illinois’n yliopisto |
| Tyyppi | supertietokone |
| Infobox OK |

**ILLIAC IV** oli Illinois’n yliopiston kehittämä yksi ensimmäisistä vektorisuorittimia käyttävistä tietokoneista.

Tietokone oli suuren mittakaavan rinnakkaissuoritusta hyödyntävä tietokone, joka oli aikanaan yksi nopeimmista. Tietokone oli ensimmäinen, joka perustui täysin puolijohdemuistille.

Tietokoneessa oli 64 suoritinta, joilla jokaisella oli oma muistinsa ja käsittelivät eri asioita toisista riippumatta. Tietokone oli ensimmäisiä, jotka eriytyivät John von Neumannin "yksi askel kerrallaan" suoritusmuodosta.

Tietokoneen suunnittelija Daniel Slotnick suunnitteli tietokoneessa olevan maksimissaan 256 suoritinta.

Tietokone toimitettiin NASAn Amesin laitokseen vuonna 1971 ja se kytkettiin ARPAnetiin vuonna 1975. Tietokone oli yli vuoden maailman nopein voittaen Crayn Cray-1-tietokoneen.

Sopimus tietokoneen kehittämisestä tehtiin jo vuonna 1964 ja samaan aikaan tapahtuneet kehitysaskeleet mikropiiriteknologialle uhkasivat tehdä tietokoneesta vanhentuneen ennen sen valmistumista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Dokumentaatiota bitsavers.org-palvelussa
# Avoin laitteisto

Esimerkki avoimesta laitteesta on 3D-tulostin *RepRap*. RepRap-projektin tavoitteena on luoda yleiskäyttöinen 3D-tulostin, joka pystyy myös tekemään kopioita itsestään.
**Avoin laitteisto** (engl. *open hardware*) on avoimin periaattein kehitetty laitteisto tai laite, jonka suunnitteluasiakirjat, kuten raaka-ainelistat, piirikaaviot ja piirilevyjen johdatuskuviot ovat avoimesti kenen tahansa saatavilla, hyödynnettävissä, muokattavissa ja jaettavissa. Suunnitteluasiakirjat ja muu materiaali lisensoidaan avoimella lisenssillä. Lisäksi laitteen käyttämiseen tarvittava laiteohjelmiston ja laiteajurien tulee olla avointa lähdekoodia.

## Avoimia laitteistoja

* Arduino-prosessorikortti
* RepRap-3D-tulostin
* eCorolla-sähköauto
* RONJA (optinen tiedonsiirtotekniikka)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Open Hardware Repository
# Parallaksi

**Parallaksi** (kreikaksi παράλλαξις, *parallaksis* = vaihtelu, vaihteleva liike) on tähtitieteessä kulma, jossa maapallon radan säde näkyy tähdestä. Se ilmoitetaan tavallisimmin kaarisekunteina tai millikaarisekunteina.

## Parallaksi yleisesti

Parallaksi tarkoittaa yleisesti sitä, että kun havaitsija liikkuu, niin paikallaan oleva
esine näyttää liikkuvan taustaansa nähden. Parallaksi on yleisesti se kulman muutos, joka
aiheutuu tarkasteltaessa esinettä taustaansa vasten kahdesta eri paikasta. Mitä suurempi kulma
on, sitä pienempi esineen etäisyys on. Parallaksia käytetäänkin kolmiomittauksessa ja
lähimpien tähtien etäisyyden mittauksessa, jolloin maan kiertorata on suurin käytettävissä oleva
kanta. Jos esineiden välille ei muodostu parallaksia, ne ovat samalla etäisyydellä havaitsijasta.

## Parallaksi tähtitieteessä

Vuotuisen parallaksin määrittäminen.
Parallaksia käytetään tähtitieteessä tähden etäisyyden mittaukseen.
Kun Maa liikkuu vuoden aikana pitkin kiertorataansa auringon ympäri, näyttää havaittava tähti piirtävän taustatähtien suhteen ympyrän, jos se sijaitsee taivaan navalla, edestakaisen janan, jos se sijaitsee maan ratatasossa ja muulloin ellipsin. Tämän ellipsin isoakselin puolikasta sanotaan vuotuiseksi parallaksiksi ja sitä merkitään tavallisesti π:llä.

Parallaksia voidaan käyttää etäisyydenmittauskeinona vain sellaisille tähdille, jotka sijaitsevat enintään muutamien satojen valovuosien päässä. Tuhansien valovuosien päässä sijaitsevien tähtien parallaksi on niin pieni, että se ei enää erotu. Koska kaikilla tähdillä on myös pieni ominaisliike (todellinen liike avaruuden halki toistensa suhteen), ei täsmällistä liikkumatonta pistettä taustataivaalle voida määrittää.

Parsek on määritelty siksi etäisyydeksi, josta Maan radan keskimääräinen säde näkyy yhden kaarisekunnin suuruisena. Yksi parsek on noin 3,26 valovuotta. Lähimmän tähden Proxima Centaurin parallaksi on 0,77233 kaarisekuntia, jolloin sen etäisyydeksi saadaan 1,29 parsekia eli 4,22 valovuotta. Tähtien ohella parallaksi on huomattavasti selvemmin havaittavissa Kuulla tähtitaivaan suhteen, kun sitä havainnoidaan eri puolilta maapalloa.

## Laskeminen

Kun Maa kiertää radallaan, kaukainen tähti näyttää
tekevän parallaksin suuruista ympyrää, ellipsiä tai viivaa suhteessa lähitähtiin.
Parallaksin suuruus kaarisekunteina saadaan kaavalla

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ,
jossa AU on astronominen yksikkö ja *d* mitattavan kohteen etäisyys astronomisina yksiköinä. Yksinkertaistetussa muodossa parallaksi voidaan laskea kaavalla

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 , jossa *d* on etäisyys parsekeina.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Parallaksi** Wikimedia Commonsissa
# Matemaattinen malli

**Matemaattinen mallintaminen** on matemaattisissa luonnontieteissä ja insinööritieteissä käytettävä menetelmä, jonka avulla voidaan analysoida monimutkaisia systeemejä.

Systeemin analysoimiseen matemaattisella mallintamisella edellyttää ainoastaan, että systeemin käyttäytymistä voidaan kuvata riittävän hyvin matemaattisilla ilmaisuilla, kuten yhtälöillä tai muilla loogisilla säännöillä. Tästä johtuen mallintamista hyödynnetään hyvin laajasti erilaisissa sovelluksissa. Nykyisin matemaattisia malleja käytetään laajalti mm. biologiassa, taloustieteessä ja teknisessä suunnittelussa.

Matemaattinen mallinnus on ensimmäinen vaihe optimoinnissa ja edellytys tietokonesimulaatioiden suorittamiseen. Sään ennustaminen on tyypillinen esimerkki ongelmasta, joka voidaan parhaassakin tapauksessa ratkaista ainoastaan matemaattisella mallilla tietokoneessa. Perinteisiä matemaattisessa mallintamisessa käytettäviä menetelmiä ovat esimerkiksi elementtimenetelmä ja differenssimenetelmä.

Matemaattisen mallin rakentaminen liittyy läheisesti teorian rakentamiseen. Malli yleensä rakennetaan siten, että siinä käytettävät matemaattiset rakenteet toteuttavat teorian asettamat oleellisimmat vaatimukset. Matemaattiset mallit ovat usein approksimatiivisia, eli likimääräisiä. Likimääräisyys on tietokoneen laskukyvyn asettama käytännön välttämättömyys. Malli yleensä suunnitellaan käytettävää likimääräistä mallia silmällä pitäen.

## Lähteet
# Fort William (Ontario)

**Fort William** on entinen satamakaupunki Ontarion provinssissa Kanadassa Yläjärven länsirannalla. Se yhdistyi 1. tammikuuta 1970 Port Arthurin, Neebingin ja McIntyren kaupunkien kanssa. Ne muodostivat nykyisen Thunder Bayn kaupungin.

## Historia

Vuonna 1679 Daniel Greysolon, Sieur du Lhut perusti turkiskauppa-aseman Kaministiquiajoen suulle. Ranskalaiset viranomaiset kuitenkin sulkivat kauppa-aseman 1696 turkisten ylitarjonnasta. Vuonna 1717 Zacharie Robutel, sieur de la Noue perusti samalle alueelle Fort Kaministiquian linnoituksen. Britannialaisten valloitettua suuren osan Uutta Ranskaa linnoitus hylättiin ja toiminnot siirrettiin Pigeonjoelle, Grand Portageen, Minnesotaan. Vuonna 1784 montrealilaiset kauppiaat muodostivat uuden turkiskauppaa harjoittavan North West Companyn.

Amerikan vallankumouksen ja vuonna 1794 solmitun Jay Treaty -sopimuksen jälkeen Pigeonjoen alue siirtyi Yhdysvaltain omistukseen. Tästä huolimatta North West Company jatkoi toimintaansa alueella. Ongelmana kuitenkin oli Yhdysvaltojen verotus, minkä takia yhtiö päätti 1803 hylätä aseman ja perustaa 1807 uuden tukikohdan Kaministiquiajoen suulle. Tukikohdan nimeksi valittiin Fort Williams, North West Companyn johtajan William McGillivrayn mukaan. Linnoituksen maa-alue oli hankittu ojibway-intiaaneilta 30. heinäkuuta 1798 allekirjoitetulla sopimuksella. North West Companyn ja Hudson's Bay Companyn yhdistyttyä 1821 linnoitus jäi muiden tukikohtien varjoon ja toimi pienenä turkiskauppa-asemana. Linnoitus jäi 1880-luvulla Canadian Pacific Railway -rautatien ja hiilivuorten alle. Kopio linnoituksesta on rakennettu kauemmaksi ylävirtaan, paikkaan jossa Thomas Douglasin lähettämä Regiment de Meuron -joukko-osasto kokoontui ennen matkaa Red River Colonyyn. Paikalla sijaitsee nykyään Fort William Historical Park -puisto.

Huhtikuussa 1892 osa Neebingin kylästä liitettiin Fort Williammiin. Huhtikuussa 1907 Fort William sai kaupunkioikeudet ja vuoden 1969 lopussa kaupunki lakkautettiin sen yhdistyessä Port Arthurin, Neebingin ja McIntyren kaupunkien kanssa muodostaen nykyisen Thunder Bayn kaupungin.
# Länsi-Euroopan kesäaika

**Euroopan aikavyöhykkeet**:

|  |  |
| --- | --- |
| vaaleansininen |  Länsi-Euroopan aika (UTC±0) |
| sininen |  Länsi-Euroopan aika (UTC±0)
Länsi-Euroopan kesäaika (UTC+1) |
| punainen |  Keski-Euroopan aika (UTC+1)
Keski-Euroopan kesäaika (UTC+2) |
| keltainen |  Kaliningradin aika (UTC+2) |
| kultainen |  Itä-Euroopan aika (UTC+2) Itä-Euroopan kesäaika (UTC+3) |
| vihreä |  Moskovan aika, Turkin aika (UTC+3) |

Kesäaika ei ole käytössä Islannissa (UTC±0), Turkissa (UTC+3), Valko-Venäjällä (UTC+3) eikä Venäjällä (UTC+2 ja UTC+3). Kartalla on esitetty kiistanalainen Krimin niemimaa Venäjän miehityksen johdosta osana aikavyöhykettä UTC+3, vaikka kansainvälisesti (de jure) se kuuluu Ukrainaan.

**Länsi-Euroopan kesäaika** (engl. *Western European Summer Time, WEST*), UTC+1 on aikavyöhyke, joka on käytössä kesäaikana niissä maissa, jotka käyttävät Länsi-Euroopan aikaa muina vuodenaikoina.

## Katso myös

* Länsi-Euroopan aika
* Kesäaika

NäytäKoordinoitu yleisaika

|  |  |
| --- | --- |
| 180° – 90°W | UTC−12 · UTC−11 · *UTC−10.30* · UTC−10 · UTC−9.30 · UTC−9 · *UTC−8.30* · UTC−8 · UTC−7 |
| 90°W – 0° | UTC−6 · UTC−5 · *UTC−4.30* · UTC−4 · UTC−3.30 · UTC−3 · UTC−2.30 · UTC−2 · UTC−1 · *UTC−0.44* · *UTC−0.25.21* |
| 0° – 90°E | UTC±0 · *UTC+0.20* · *UTC+0.30* · UTC+1 · *UTC+1.24* · *UTC+1.30* · UTC+2 · *UTC+2.30* · UTC+3 · UTC+3.30 · UTC+4 · UTC+4.30 · *UTC+4.51* · UTC+5 · UTC+5.30 · *UTC+5.40* · UTC+5.45 |
| 90°E – 180° | UTC+6 · UTC+6.30 · UTC+7 · *UTC+7.20* · *UTC+7.30* · UTC+8 · *UTC+8.30* · UTC+8.45 · UTC+9 · UTC+9.30 · *UTC+9.45* · UTC+10 · UTC+10.30 · UTC+11 · *UTC+11.30* |
| (180° – 90°W) | UTC+12 · UTC+12.45 · UTC+13 · UTC+13.45 · UTC+14 |
# Keskiyläsaksa

**Keskiyläsaksa** (saks. *Mittelhochdeutsch*) on Jacob Grimmin keksimä nimitys saksankielen toiselle historialliselle kehityskaudelle, jona tavallisesti käsitetään ajanjaksoa vuosien 1100 ja 1500 välillä. Keskiyläsaksa erottautuu varhaisimmista kielikaudesta eli muinaisyläsaksasta siinä, että kaikki muinaisyläsaksan taivutustavujen vokaalit ovat muuttuneet e:ksi, esim. muinaisyläsaksa: *boto*, keskiyläsaksa: *bote* (uusyläsaksa: *Bote*). Keskiyläsaksan ja sitä seuraavan uusyläsaksan kauden välillä ei ole olemassa yhtä selvää kielellistä rajamerkkiä, vaan rajana yleensä pidetään Lutherin esiintymistä ja saksalaisen kirjakielen syntymistä.

## Lähteet
# Länsi-Eurooppa

Maat, jotka kuuluvat YK:n tilastoinnissa Länsi-Eurooppaan on merkitty kartalle turkoosilla.Toinen Länsi-Euroopan määrittely merkitty karttaan violetilla.
**Länsi-Eurooppa** on alue Euroopassa. Yhdistyneiden kansakuntien tilastoinnissa siihen kuuluvat Ranska, Saksa, Itävalta, Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Sveitsi, Liechtenstein ja Monaco. Kotimaisten kielten keskuksen määritelmässä Länsi-Eurooppaa ovat Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta.

Kylmän sodan aikana poliittisella Länsi-Euroopalla tarkoitettiin kaikkia ei-sosialistisia Euroopan maita vastineena sosialistiselle itäblokille.

## Lähteet
# Markomannisodat

**Markomannisodat** olivat sarja sotia, joita Rooman valtakunta kävi vuosina 167–180 jaa. pohjoisrajansa lähialueilla asuvien barbaariheimojen kanssa. Konfliktin aikana siihen osallistui monia eri heimoja, sodille nimensä antaneiden markomannien lisäksi muiden muassa langobardit, kvadit, jazygit ja roksolaanit.

Barbaariheimot ylittivät Rooman valtakunnan rajat Reinillä ja Tonavalla ja tekivät ryöstöretkiä syvälle sen alueelle, mikä lopulta johti roomalaisten raakaan vastareaktioon. Valtakuntaa vastaan hyökänneistä aktiivisin rooli oli kuitenkin nykyisen Saksan alueen markomanneilla (siksi sotia kutsutaankin nimellä ”markomannien sodat”) ja sarmaattisten jazygien tukemilla kvadeilla. Näiden kolmen heimon alistaminen vaati imperiumilta suurimmat sotilaalliset ponnistukset.

Markomannien sodat käytiin pääasiassa keisari Marcus Aureliuksen hallituskaudella, ja Rooman menestys oli vaihtelevaa. Ensimmäisten tappioiden ja puolustuskannalle ajamisen (167–170) jälkeen imperiumi onnistui ottamaan aloitteen, ja seuraavalle markomannien sotien kaudelle (171–180) oli ominaista Rooman työntämä merkittävä sodankäynti vihollisen alueelle. Barbaariheimojen liittoumat olivat lyhytaikaisia, ja tappioiden jälkeen solmittu rauha oli mahdollista tilaisuuden tullen rikkoa ja taistella uudelleen. Tämä aiheutti konfliktille vaihtelevan voimakkuuden ja äkillisiä käänteitä.

## Lähteet
# Saksan piirikunnat

Saksan piirikunnat ja piirikunnattomat kaupungit osavaltioittain.
**Piirikunnat** (saks. *Landkreis* tai *Kreis*) muodostavat Saksassa julkishallinnon yksikön osavaltio- ja kuntatason välillä.

Piirikunnat koostuvat kunnista ja kaupungeista, joiden lukumäärä voi vaihdella kuuden ja 235:n välillä. Suuremmat kaupungit, yleensä noin 100 000 asukkaasta alkaen, eivät kuulu piirikuntaan, vaan ovat niin sanottuja "piirittömiä kaupunkeja" (*kreisfreie Stadt*). Oman lukunsa muodostavat kaksi "erikoiskuntayhtymää" (*Kommunalverband besonderer Art*), jotka muodostuvat Hannoverin ja Saarbrückenin kaupungeista ympäryskuntineen.

Kaikki Saksan osavaltiot Berliinin, Hampurin ja Bremenin kaupunkiosavaltioita lukuun ottamatta on jaettu piirikuntiin, joita on yhteensä 295. Nordrhein-Westfalenin ja Schleswig-Holsteinin osavaltioissa piirikunnista käytetään nimitystä *Kreis*, muualla *Landkreis*. Vastaavasti Baden-Württembergin osavaltiossa käytetään piirittömistä kaupungeista nimitystä *Stadtkreis*.

Piirikunnan hallinnosta vastaa piirikokous (*Kreistag*), joka valitaan viiden vuoden (Baijerissa kuuden vuoden) välein vaaleilla. Piirikuntaa johtaa piirineuvos (*Landrat*)

## Katso myös

* Luettelo Saksan piirikunnista

NäytäSaksan hallinnolliset alueet

|  |  |
| --- | --- |
| Yleisartikkelit | * Saksan osavaltiot (*Land*)
* Saksan hallintopiirit (*Regierungsbezirke*)
* Saksan piirikunnat (*Landkreis*)
* Saksan piirittömät kaupungit (*kreisfreie Stadt*)
* Saksan kunnat (*Gemeinde*)
 |
| Luettelot alueista | * Luettelo Saksan piirikunnista
* Luettelo Saksan piirittömistä kaupungeista
* Luettelo Saksan kunnista
	+ joista kaupunkeja: Luettelo Saksan kaupungeista
 |
# San Marinon kielet

**San Marino** on kielellisesti erittäin yhtenäinen ja italian kielellä on vahva asema. Ethnologuen mukaan maassa tavataan kahta elävää kieltä. Suurin osa maan väestöstä osaa myös englantia.

San Marinon ainoa virallinen kieli on italia. Paikallisista noin 83 % puhuu romagnolia ja siitä vielä erillistä San Marinon murretta. Italialaisella viittomakielellä on tunnustettu asema San Marinossa.

## Lähteet
# Aktiivi

**Aktiivi** on kielioppiterminä verbin pääluokka, jossa toiminnan tekijä tunnetaan. Toinen pääluokka passiivi kertoo toiminnasta mainitsematta tekijää.

* Esimerkki aktiivilauseesta: Pasi *syö* aamiaista.
* Esimerkki passiivilauseesta: Aamulla *syödään* aamiaista.

Monissa muissa kielissä, kuten germaanisissa, passiivilla tarkoitetaan käänteistä rakennetta, jossa subjekti ja objekti vaihtavat lauseessa paikkaa. Esimerkiksi englannissa lause "John kicks the ball" *John potkaisee pallon/palloa* on passiivissa "The ball is kicked by John", sananmukaisesti *"Pallo potkaistaan Johnin toimesta"*.

## Lähteet