# Gini-kerroin

Maailman maat Gini-kertoimen mukaan. Aineisto on vuosilta 1990–2020.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   Yli 50
  30–35 |   45–50
  Alle 30 |   40–45
  Ei tietoa |   35–40 |

**Gini-kertoimella** voidaan mitata matemaattisesti tietyn jakauman epätasaisuutta. Yleisimmin Gini-kerrointa käytetään kuvaamaan tuloerojen suuruutta. Kertoimen kehitti italialainen tilastotieteilijä Corrado Gini vuonna 1912.

## Gini-kerroin tulonjaon tasa-arvoisuuden mittana

Gini-kerroin on tulonjakautumisen tasa-arvoisuuden mittari. Se kuvaa tuloeroja keskitetysti. Gini-kertoimen raja-arvoja ovat 0 ja 1: täydellisen tasaisessa tulonjaossa arvo on 0, kun taas täydellisesti epätasaisen tulonjaon toteutuessa arvo on 1, jolloin yksi henkilö saa kaiken tulon. Toisin sanoen, mitä suurempi arvo, sitä epätasaisemmin tulot ovat jakautuneet. Gini-arvo voidaan esittää myös prosentteina eli lukuarvo sadalla kerrottuna, jolloin raja-arvot ovat vastaavasti 0 ja 100.

Tulonjakokuvauksissa käytetään yleisesti menetelmää, jossa tulonsaajat järjestetään tulojen suuruuden mukaan nousevaan järjestykseen ja lasketaan sitten kunkin desiilin tai kvintiilin osuudet tulojen kokonaissummasta. Vertaamalla keskenään tuotannontekijätulojen jakaumaa ja käytettävissä olevien tulojen jakaumaa saadaan käsitys tulojen uudelleenjaon vaikutuksista.

Tuloerojen kuvauksessa joudutaan ottamaan kantaa myös siihen vertaillaanko kotitalouksien vai yksittäisten henkilöiden välistä tulonjakoa. Kummassakin on puolensa. Yleensä yksilön toimeentulo määräytyy koko kotitalouden taloudesta, mutta toisaalta tilastoissa suuren kotitalouden henkilöt saavat vähemmän painoarvoa kuin esimerkiksi yhden hengen kotitalouden henkilö. Tulojen jakautuminen kotitalouden sisällä voi vaihdella, mikä tuo haastetta tutkimiseen.

### Suomessa

Vuoden 2025 loppuun mennessä tuloerot ovat olleet Suomessa pienimmillään 1980-luvun puolivälissä ja suurimmillaan juuri ennen finanssikriisiä, vuonna 2007. Kansainvälisesti vertailtaessa Suomessa tuloerot olivat pienimmästä päästä vuonna 2023. Esimerkiksi vuonna Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n maista Suomen tuloerot olivat seitsemänneksi pienimmät, samoin Euroopan maista. Maailman mittapuulla Suomen tuloerot on 18. pienimmät.

## Gini-kertoimia eri maista

### 15 matalinta

| Maa | Gini-kerroin (0–100) | Vuosi |
| --- | --- | --- |
|  Slovakia | 23,2 | 2019 |
|  Valko-Venäjä | 24,4 | 2020 |
|  Slovenia | 24,4 | 2019 |
|  Armenia | 25,2 | 2020 |
|  Tšekki | 25,3 | 2019 |
|  Ukraina | 25,6 | 2020 |
|  Moldova | 26,0 | 2019 |
|  Yhdistyneet arabiemiraatit | 26,0 | 2018 |
|  Islanti | 26,1 | 2017 |
|  Azerbaidžan | 26,6 | 2005 |
|  Belgia | 27,2 | 2019 |
|  Algeria | 27,6 | 2011 |
|  Suomi | 27,7 | 2019 |
|  Norja | 27,7 | 2019 |
|  Tanska | 27,7 | 2019 |

### 15 korkeinta

| Maa | Gini-kerroin (0–100) | Vuosi |
| --- | --- | --- |
|  Etelä-Afrikka | 63,0 | 2014 |
|  Namibia | 59,1 | 2015 |
|  Suriname | 57,9 | 1999 |
|  Sambia | 57,1 | 2015 |
|  Keski-Afrikan tasavalta | 56,2 | 2008 |
|  Swazimaa | 54,6 | 2016 |
|  Kolumbia | 54,2 | 2020 |
|  Mosambik | 54,0 | 2014 |
|  Belize | 53,3 | 1999 |
|  Botswana | 53,3 | 2015 |
|  Angola | 51,3 | 2018 |
|  Saint Lucia | 51,2 | 2016 |
|  Zimbabwe | 50,3 | 2019 |
|  Panama | 49,8 | 2019 |
|  Costa Rica | 49,3 | 2020 |

Lähde:

## Gini-kerroin yhteiskunnan tasa-arvoisuuden mittana

Gini-kerrointa voidaan käyttää myös yhteiskunnan tasa-arvoisuuden mittaamiseen. Kerrointa voidaan soveltaa muun muassa seuraaviin muuttujiin:

* mahdollisuudet koulutukseen
* mahdollisuudet elämässä
* mahdollisuudet liikkumiseen tuloluokkien välillä.

## Matemaattisesti

Graafinen esitys Lorenz-käyrästä havainnollistaen Gini-kerrointa. X-akseli on kotitalouksien suhteellinen osuus siten että kotitaloudet on järjestetty tulojensa mukaan suuruusjärjestykseen. Y-akseli on vastaavien kotitalouksien osuus kaikista tuloista. y = x käyrä kuvastaa tilannetta, jossa kaikki kotitaloudet ansaitsevat yhtä paljon. L(x) käyrä kuvastaa tilannetta jossa kotitalouksien tulot vaihtelevat.
**Gini-kerroin** mittaa todennäköisyysjakauman hajontaa. Gini-kerroin WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 kuvastaa jakauman eriarvoisuutta.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 )
kuvastaa arvojen WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 todennäköisyysmassaa siten
että WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 , WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 . Tällöin WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 on kertymäfunktio
mitattavalle suureelle WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 .

Piirretään laatikko WIKINIUM\_MATH\_PH\_18 ja sen sisään käyrät
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_20 (suora viiva) ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_22 . Gini-kerroin

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_24 ,
missä WIKINIUM\_MATH\_PH\_26 on käyrän WIKINIUM\_MATH\_PH\_28 ja käyrän WIKINIUM\_MATH\_PH\_30 väliin jäävä pinta-ala, ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_32 on käyrän WIKINIUM\_MATH\_PH\_34 alle jäävä pinta-ala

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_36
Huom. WIKINIUM\_MATH\_PH\_38 koska käyrä WIKINIUM\_MATH\_PH\_40 rajoittaa näiden kummankin pinta-alan yksikköneliön sisällä.

Tämän seurauksena WIKINIUM\_MATH\_PH\_42 tarkoittaa samanarvoisten alkioiden jakautumaa (jolloin käyrä WIKINIUM\_MATH\_PH\_44 seuraa käyrää WIKINIUM\_MATH\_PH\_46 ).
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_48 tarkoittaa täysin eriarvoista käyrää.

Tapauksessa jossa WIKINIUM\_MATH\_PH\_50 kaikki tulot ovat kasautuneet jakauman kärkeen: WIKINIUM\_MATH\_PH\_52 , kun WIKINIUM\_MATH\_PH\_54 ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_56 .

## Laskenta

### Jatkuvan muuttujan funktiolle

Koska WIKINIUM\_MATH\_PH\_58 , saadaan

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_60 .
### Diskreetille todennäköisyysjakaumalle

Diskreetille todennäköisyysjakaumalle
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_62 , missä WIKINIUM\_MATH\_PH\_64 , ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_66 , Gini-kerroin WIKINIUM\_MATH\_PH\_68 saadaan määritettyä seuraavasti:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_70  missä

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_72  ja

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_74 .
## Katso myös

* Palkka
* Pääomatulo
* Pääomavero
* Tulovero
* Tulonsiirto
* Verotus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gini-kerroin** Wikimedia Commonsissa