Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Munkkihylkeet

| Munkkihylkeet |
| --- |
|  Havaijinhylje |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Petoeläimet Carnivora |
| Heimo: | Hylkeet Phocidae |
| Suku: | Munkkihylkeet Monachus Fleming, 1822 |
| Lajit |
| * Munkkihylje (*Monachus monachus*)
* Havaijinhylje (*Monachus schauinslandi*)
* Floridanhylje (*Monachus tropicalis*) (hävinnyt)
 |
| Katso myös |
|   Munkkihylkeet Wikispeciesissä   Munkkihylkeet Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Munkkihylkeet** (*Monachus*) on varsinaisten hylkeiden heimoon kuuluva suku. Siihen kuuluu kolme lajia, joista yksi on hävinnyt. Munkkihylkeet ovat muita hylkeitä alkukantaisempia ja elävät muista heimon lajeista poiketen trooppisissa vesissä. Munkkihylkeiden historia ulottuu noin 15 miljoonan vuoden taakse.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Phocidae Mikko's Phylogeny Archive.
* ITIS: Monachus (englanniksi)
# Katolinen majesteetti

Kuningas Ferdinand ja kuningatar Isabella
**Katolinen majesteetti** on Espanjan kuninkaille suotu arvonimi. Sen vahvisti 1497 paavi Aleksanteri VI kuningas Ferdinand Katolilaiselle (1452–1516) ja hänen puolisolleen kuningatar Isabellalle (1451–1504). Arvonimeä saivat käyttää myös heidän seuraajansa. Paavin huomionosoituksen syynä oli kuningasparin ansiot maurien karkottamisessa Espanjasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Katolinen majesteetti** Wikimedia Commonsissa
# Espanjan valtion ilmatieteen laitos

| Espanjan valtion ilmatieteen laitos Agencia Estatal de Meteorología |
| --- |
|  |
|  Espanjan valtion ilmatieteen laitoksen (AEMET) päätoimipiste Madridissa. |
| Perustettu | 2008 (AEMET) |
| Kotipaikka |  Espanja; Madrid (päätoimipaikan osoite: C/ Leonardo Prieto Castro, 8. Ciudad Universitaria, 28040 Madrid) |
| Toimiala | sää- ja ilmastopalvelut, havaintotoiminta, tutkimus |
| Omistaja | Espanjan valtio |
| www.aemet.es |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Espanjan valtion ilmatieteen laitos** (esp. *Agencia Estatal de Meteorología*, lyhenne: AEMet) on Espanjan kansallinen ilmatieteellinen tutkimus- ja palvelulaitos.

Nykyinen AEMet on perustettu vuonna 2008, mutta kansallisen ilmatieteellisen tutkimustyön ja sääpalvelun historia on Espanjassa pidempi. Vuonna 1887 perustettu Espanjan ilmatieteellinen keskuslaitos (Instituto Central Meteorológico) ja sitä 1978 seurannut kansallinen ilmatieteellinen laitos (Instituto Nacional de Meteorología) edelsivät nykyistä organisaatiota.

* Instituto Central Meteorológicon meteorologisen observatorion säähavaintokojuja ja radiomasto (sanomalehtikuva vuodelta 1927).
* Cantabrian aluetoimipiste.
* AEMetin toimipiste Barcelonan olympiakylässä (Vila Olímpica del Poblenou).
* Säätutkatorni Katalonian Puig d'Arquesissa.
* AEMetin Izañan ilmatieteellisen observatorion (Observatorio Atmosférico de Izaña) havaintolaitteita Teneriffan saarella, Teiden tulivuoren koillispuolella.
* AEMetin Izañan ilmatieteellisen observatorion havaintolaitteita.
* AEMetin Izañan ilmatieteellisen observatorion säteilymittareita.
* AEMetin Izañan ilmatieteellisen observatorion toimitilaa (katolla säteilymittareita).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Espanjan valtion ilmatieteen laitos** Wikimedia Commonsissa

* AEMETin sivusto (englanniksi) (aemet.es)
# Malpelosaari

Malpelosaari pohjoisesta
**Malpelosaari** (esp. *Isla de Malpelo*) on Kolumbialle kuuluva Tyynenmeren saari, joka sijaitsee 505 kilometriä länteen Kolumbian rannikosta.

Saari on muodostunut karusta ja paljaasta kivestä, jossa on kolme huippua. Kalliosaari on laajan vedenalaisen selänteen korkein huippu. Kolumbian armeijalla on ollut siellä varuskunta vuodesta 1986. Kymmenen vuotta myöhemmin saaren lähivesistä tehtiin luonnonsuojelualue. Malpelon luonnonsuojelualue on säteeltään vajaa 10 kilometriä oleva ympyränmuotoinen alue, jonka keskipiste on kohdassa 3°58'30N, 81°34'48W. Syvimmillään se ulottuu 3 400 metrin syvyyteen.

Malpelossa elää ainutlaatuinen haipopulaatio. Saaren vesillä uiskentelee satojen vasarahaiden ja haukkahaiden (*Carcharhinus falciformis*) parvia. Se onkin todella suosittu haisukelluspaikka.

Alueella tavataan 17 merinisäkäslajia, seitsemän merimatelijalajia, 394 kalalajia ja 340 nilviäislajia. Linnuista tunnetaan 25 000 galapagosinnaamiosuulan yhdyskunta ja 59 muuta lajia, joista osa asuu siellä pysyvästi, osa pysähtyy muuttomatkallaan.

Kesällä 2006 Malpelo listattiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon.

## Lähteet
# Aitomahongit

| Aitomahongit |
| --- |
|  Istutettua karibianmahonkia (*Swietenia mahagoni*) Intiassa. |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
| Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
| Luokka: | Kaksisirkkaiset Magnoliopsida |
| Lahko: | Sapindales |
| Heimo: | Mahonkikasvit Meliaceae |
| Suku: | **AitomahongitSwietenia* Jacq. |
| Katso myös |
|   Aitomahongit Wikispeciesissä   Aitomahongit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Aitomahongit** (*Swietenia*) on mahonkikasveihin (*Meliaceae*) heimoon kuuluva trooppinen puusuku, johon kuuluu kolme lajia. Lajit kasvavat luontaisina Karibialla, Väli-Amerikassa ja Etelä-Amerikassa. Mahongeista saadaan hyvin kovaa, kestävää ja arvostettua mahonkia. Puuntuotannollisesti tärkeimmät lajit ovat karibianmahonki ja hondurasinmahonki. Nykyään mahongin sijasta kaupoissa myydään usein mahongin nimellä *Khaya*-suvun puista, erityisesti bassaminkaijamahongista saatua puutavaraa.

## Suojelu

Kaikki kolme mahonkilajia ovat CITES-listattuja. Amerikasta tulevan mahongin kauppa on tiukassa valvonnassa, mutta Kaakkois-Aasiasta tulevan viljellyn puutavaran rajoitukset ovat höllempiä. Kansainväliset luonnonsuojelujärjestöt kuten Greenpeace, Maan ystävät ja Rainforest action network haluavat että mahonkilajien tuhoutuminen ja harvinaistuminen saadaan pysäytettyä tiukoilla rajoituksilla.

## Lajit

* Karibianaitomahonki (*Swietenia mahagoni*) Kasvaa eteläisessä Floridassa, Kuubassa, Jamaikalla ja Haitilla. IUCN-luokituksen mukaan erittäin uhanalainen laji.
* Amerikanaitomahonki (*Swietenia macrophylla*) Kasvaa Väli-Amerikassa ja Etelä-Amerikassa Boliviaan saakka. IUCN-luokituksen mukaan vaarantunut laji.
* Meksikonaitomahonki (*Swietenia humilis*) Kasvaa Väli-Amerikan ja Meksikon Tyynen valtameren puoleisella alueella. IUCN-luokituksen mukaan vaarantunut laji.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Swietenia*
* Suomen Lajitietokeskus: Aitomahongit – *Swietenia*
# Absorptio (kemia)

Röntgenkuva lyijymyrkytyksen saaneen ihmisen nivelestä. Lyijy absorboituu luuhun ja vapautuu sieltä hyvin hitaasti.
Kemiallinen **absorptio** tarkoittaa fysikaalista tai kemiallista ilmiötä, jossa atomit, molekyylit tai ionit pidättyvät nesteeseen, kaasuun tai kiinteään aineeseen. Absorptio toiseen aineeseen voi tapahtua kuitenkin ilman kemiallista reaktiota. Jos taas aine kiinnittyy tai imeytyy kiinteän aineen pintaan, kyseessä on adsorptio. Esimerkkejä absorptioista ovat lääkkeen imeytyminen kudokseen, hiilidioksidin liukeneminen veteen tai sokerin liukeneminen kahviin.

## Lähteet
# Puuvillat

| Puuvillat |
| --- |
|  Teksasinpuuvilla (*Gossypium hirsutum*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
| Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
| Luokka: | Kaksisirkkaiset Magnoliopsida |
| Lahko: | Malvales |
| Heimo: | Malvakasvit Malvaceae |
| Suku: | **PuuvillatGossypium* L. |
| Katso myös |
|   Puuvillat Wikispeciesissä   Puuvillat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Puuvillat** (*Gossypium*) on malvakasvien suku, jonka neljää lajia viljellään puuvillan tuottamiseksi. Teksasinpuuvilla (*Gossypium hirsutum*) on tärkein puuvillalajeista edustaen noin 90 % kaikesta viljellystä puuvillasta. Tekstiilikuidun lisäksi puuvilloista saadaan siemeniä, josta tuotetaan öljyä, jota käytetään ruokaöljynä, rehusekoituksissa ja teollisuudessa esimerkiksi saippuantuotannossa.

Kaiken kaikkiaan sukuun kuuluu nelisenkymmentä lajia varpuja ja pieniä pensaita, joita elää luonnonvaraisina subtrooppisilla ja trooppisilla alueilla maapallon eri puolilla. Australiassa luonnonvaraisia lajeja on 17.

## Lajeja

* *Gossypium arboreum*
* Länsi-intianpuuvilla (*Gossypium barbadense*)
* Galapagosinpuuvilla (*Gossypium darwinii*)
* Intianpuuvilla (*Gossypium herbaceum*)
* Teksasinpuuvilla (*Gossypium hirsutum*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Puuvillat (*Gossypium*)
* Suomen Lajitietokeskus: Puuvillat – *Gossypium*
* United States Department of Agriculture (USDA): *Gossypium* (englanniksi)
* Flora of China: *Gossypium* (englanniksi)
# Penkki

Puistonpenkki
Levähdyspenkki kadun varressa.
**Penkki** on monen istuttava istuin. Joissain työkoneissa yhdenkin istuttavaa istuinta kutsutaan kuitenkin penkiksi, esimerkiksi traktorinpenkki tai (hevosella ajettavan) haravanpenkki. Penkki voi myös olla selkänojallinen, esimerkiksi puistonpenkki, tai selkänojaton, esimerkiksi tuvanpenkki.*lähde?*

Penkki tarkoitti alun perin halkaistua puunrungon kappaletta, jonka jaloiksi jätettiin neljä oksantyveä niin, että se lepäsi lattialla tasainen halkaisupinta ylöspäin. Hirsitupien seiniä kiertävät *arkkupenkit* tehtiin alkujaan peittämään tuvan multapenkkejä. Kun multapenkeistä siirryttiin täytelattian käyttöön, arkkupenkit varustettiin avattavalla kannella ja niistä tuli istuinten ohella arkun kaltaisia säilytystiloja. Penkkejä on käytetty myös ainakin tilapäisinä makuupaikkoina, kuten länsisuomalainen kääntöpenkki tai rajakarjalainen uunipenkki kolpitsa.

Penkki voi olla myös teline, kidutusväline, piinapenkki. Penkki-sana pohjautuu samaan germaaniseen sanaan kuin pankki, joka taas tulee italian kielen sanoista *banca* tai *banco* (rahanvaihtopenkki tai -pöytä)*.*

## Katso myös

* Höyläpenkki
* Punnerruspenkki

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Penkki** Wikimedia Commonsissa
# Fauna Europaea

**Fauna Europaea** on tieteellisen luokittelun tietokanta, joka käsittää Euroopan alueella elävien monisoluisten eliöiden binomisen nimistön ja levinneisyyden. Eurooppa-neuvosto rahoitti tietokannan perustamiseen tähtäävää projektia vuosina 2000-2004, ja projektia johti Amsterdamin yliopisto. Nykyisin tietokantaa ylläpitää Museum für Naturkunde.

## Katso myös

* International Plant Names Index
* Index Fungorum

## Aiheesta muualla

* Fauna Europaea Tietokannan verkkosivut

## Lähteet
# Päiväeläin

**Päiväeläin** tarkoittaa eläintä, joka nukkuu yöllä ja valvoo päivällä. Yöeläimet ovat puolestaan aktiivisia öisin ja hämäräeläimet hämärän aikaan iltaisin ja aamuisin.

Usea päiväeläin on muuttunut yöliikkujaksi ihmisen toiminnan myötä.

## Lähteet
# Miinaajakoit

| Miinaajakoit |
| --- |
|  Pajuhankakoi (*Callisto coffeella*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Niveljalkaiset Arthropoda |
| Alajakso: | Kuusijalkaiset Hexapoda |
| Luokka: | Hyönteiset Insecta |
| Lahko: | Perhoset Lepidoptera |
| Osalahko: | Erilaissuoniset Heteroneura |
| Yläheimo: | Miinaajakoimaiset Gracillarioidea |
| Heimo: | **Miinaajakoit** Gracillariidae Stainton, 1854 |
| Alaheimot |
| * Acrocercopinae
* Tikkukoit Gracillariinae
* Helokoit Lithocolletinae
* Marmarinae
* Oecophyllembiinae
* Ornixolinae
* Parornichinae
* Kettokoit Phyllocnistinae
 |
| Katso myös |
|   Miinaajakoit Wikispeciesissä   Miinaajakoit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Miinaajakoit** (Gracillariidae) on perhosten (Lepidoptera) lahkoon kuuluva hyönteisheimo. Siihen luetaan 8 alaheimoa, jotka jakaantuvat 101 sukuun ja 1 866 lajiin.

## Tuntomerkit

Miinaajakoilla on sileäsuomuinen pää, vaikka päälaki onkin joskus karvainen. Niillä ei ole pistesilmiä eikä ketoseemia. Tuntosarvet ovat rihmamaiset ja niissä on yksi suomurivi jaoketta kohden. Miinajakoilla on kalju, joskus vaikeasti havaittavissa oleva imukärsä. Miinaajakoiden siivet ovat erilaissuoniset ja lansettimaiset. Miinaajakoiden siipiväli vaihtelee 4–16 millimetrin välillä.

## Levinneisyys

Miinaajakoita tavataan koko maailmanssa etelämannerta lukuun ottamatta.

## Elintavat

Miinaajakoiden toukat ovat nuorina lehtikovertajia. Miinaajakoinaarailla ei ole munanasetinta ja munat lasketaan lehdelle. Niiden ruokavalioon kuuluu 106 eri kasviheimoa.

## Lähteet
# Hydrofiilinen

**Hydrofiilinen** tarkoittaa molekyylin ominaisuutta, jonka johdosta se liukenee veteen tai muuhun pooliseen liuottimeen. Tämä ominaisuus on tärkeä tietyissä solubiologisissa järjestelmissä. Hydrofiiliset yhdisteet ovat usein poolisia.

Kiinteän aineen pinnan ominaisuuksista puhuttaessa hydrofiilinen pinta tarkoittaa pintaa, jolle veden kontaktikulma on pienempi (tai sama) kuin 90 ° ympäröivän kaasufaasin ollessa ilma.

Toisin kuin hydrofobisilla yhdisteillä, hydrofiilinen molekyyli saa ympärilleen monimutkaisen järjestelmän vesimolekyyleistä koostuvia kuoria. Tämä tarkoittaa kasvua entropiassa, koska vesimolekyylien hapen ja hydrofiilisen molekyylin välille syntyy sidos (kuten vetysidos, tosin voi olla kovalenttisempikin).

Mitä suurempi varaustiheys, sitä eksotermisempi liukeneminen on. Myös liukenevan yhdisteen hydrofiilisen atomin orbitaalienergioilla on väliä; mitä paremmin valenssiorbitaalien energia vastaa happiatomin valenssiorbitaalienergioita, sitä kovalenttisempi sidos on, ja täten vahvempi. Esimerkiksi Ni2+ liukenee paremmin veteen kuin Ba2+.

## Katso myös

* Hydrofobinen

## Lähteet
# Primäärinen alkoholi

**Primäärinen alkoholi** on alkoholi, jossa hydroksyyliryhmä (-OH) on kiinnittynyt hiiliatomiin, josta lähtee sidos korkeintaan yhteen hiiliatomiin. Alkoholiryhmä on siis toisin sanottuna hiiliketjun päässä. Esimerkkejä primäärisistä alkoholeista ovat yleisimmät etanoli ja metanoli.

* Metanoli
* Etanoli

Primääriset alkoholit hapettuvat aldehydeiksi ja aldehydit edelleen karboksyylihapoiksi. Etanoli voi hapettua etanaaliksi ja edelleen etaanihapoksi. Metanoli taas metanaaliksi ja edelleen metaanihapoksi.

## Katso myös

* sekundäärinen alkoholi

## Lähteet

* Mooli Ke3, WSOY

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Primäärinen alkoholi** Wikimedia Commonsissa
# Dimetyylietanoliamiini

| Dimetyylietanoliamiini |
| --- |
|  |
|  |
| Tunnisteet |
| IUPAC-nimi | 2-(dimetyyliamino)etanoli |
| CAS-numero | 108-01-0 |
| PubChem CID | 7902 |
| SMILES | CN(C)CCO |
| Ominaisuudet |
| Molekyylikaava | C4H11NO |
| Moolimassa | 89,138 g/mol |
| Sulamispiste | –59 °C |
| Kiehumispiste | 134,6 °C |
| Tiheys | 0,8866 g/cm3 |
| Liukoisuus veteen | Liukenee veteen |
|    |
| Infobox OK |

**Dimetyylietanoliamiini** eli **dimetyyliaminoetanoli** (lyh. **DMEA** tai **DMAE**. C4H11NO) on alkanoliamiineihin eli aminoalkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä useiden muiden yhdisteiden valmistukseen.

## Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa dimetyylietanoliamiini on väritöntä nestettä. Yhdisteellä on amiineille tunnusomainen kalamainen haju. Aine liukenee erittäin hyvin veteen sekä etanoliin, dietyylieetteriin ja asetoniin. Dimetyylietanoliamiini on keskivahva emäs. Dimetyylietanoliamiini ärsyttää voimakkaasti ihoa, silmiä ja hengitysteitä.

Dimetyylietanoliamiini on eliöissä koliinin biosynteesin esiaste. Sillä on hieman keskushermostoa stimuloivia vaikutuksia ja se vaikuttaa asetyylikoliinin ja fosfolipidien aineenvaihduntaan.

## Valmistus ja käyttö

Dimetyylietanoliamiinia valmistetaan etyleenioksidin ja dimetyyliamiinin välisellä reaktiolla. Yhdisteellä on useita käyttökohteita. Sitä käytetään muun muassa happamien kaasujen puhdistukseen, katalyyttinä valmistettaessa jäykkiä polyuretaanivaahtoja sekä puhdistusaineiden, emulgointiaineiden, lääkkeiden, värien, hapettumisenestoaineiden, ruosteenestoaineiden sekä hartsien ja muovien valmistukseen.Vahvat emäsanioni ioninvaihtohartsit, jotka sisältävät dimetyylietanoliamiini ryhmän luokitellaan tyypin II ioninvaihtohartseiksi.

## Lähteet
# 2-pentanoli

| 2-pentanoli |
| --- |
|  |
| Tunnisteet |
| CAS-numero | 6032-29-7 |
| PubChem CID | 22386 |
| SMILES | CCCC(C)O |
| Ominaisuudet |
| Molekyylikaava | C5H12O |
| Moolimassa | 88,2 g/mol |
| Sulamispiste | −50 °C |
| Kiehumispiste | 119 °C |
| Tiheys | 0,809 g/cm3 (20 °C) |
| Liukoisuus veteen | 166 g/l (20 °C) |
| Infobox OK |

 2-pentanolin enantiomeerit: (R)-(–)-2-pentanoli (yllä) ja (S)-(+)-2-pentanoli (alla)
**2-pentanolin** kemiallinen kaava on C5H12O ja rakennekaava CH3(CH2)2CHOHCH3. Siitä käytetään myös nimityksiä *metyylipropyylikarbinoli* ja *1-metyyli-1-butanoli*.

2-pentanoli kuuluu sekundaaristen alkoholien aineryhmään, sillä alkoholin OH-ryhmää kantava hiiliatomi on liittyneenä kahteen hiiliatomiin. 2-pentanoli reagoi kiivaasti hapettimien kanssa.

2-pentanoli on normaaliolosuhteissa väritön neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen moolimassa on 88,2 g/mol, sulamispiste −50 °C, kiehumispiste 119 °C, tiheys 0,809 g/cm3, leimahduspiste 33 °C sekä itsesyttymislämpötila 330 °C ja raseemisen seoksen CAS-numero 6032-29-7.

Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.

2-pentanolilla on kaksi enantiomeeria (R)-(–)-2-pentanoli CAS 31087-44-2 ja (S)-(+)-2-pentanoli CAS 26184-62-3.

2-pentanoli on pentanolin (C5H11OH) isomeerinen muoto.

## Katso myös

* 1-pentanoli
* 3-pentanoli
* 2-metyyli-1-butanoli
* 3-metyyli-1-butanoli
* 2-metyyli-2-butanoli
* 3-metyyli-2-butanoli
* 2,2-dimetyyli-1-propanoli

## Aiheesta muualla

* 2-pentanolin kansainvälinen kemikaalikortti
* PubChem: 2-Pentanol (englanniksi)
* Human Metabolome Database (HMDB): 2-Pentanol (englanniksi)
* ChemBlink: 2-Pentanol (englanniksi)
* ChemBlink: (R)-(-)-2-Pentanol (englanniksi)
* ChemBlink: (S)-(+)-2-Pentanol (englanniksi)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: 2-Pentanol (englanniksi)
* Pherobase: Floral Compound – pentan-2-ol (englanniksi)
* Pherobase: Semiochemical – pentan-2-ol (englanniksi)
# 2,4-diklooribentsyylialkoholi

| 2,4-diklooribentsyylialkoholi |
| --- |
|  |
| Tunnisteet |
| IUPAC-nimi | (2,4-dikloorifenyyli)metanoli |
| CAS-numero | 1777-82-8 |
| PubChem CID | 15684 |
| SMILES | C1=CC(=C(C=C1Cl)Cl)CO |
| Ominaisuudet |
| Molekyylikaava | C7H6Cl2O |
| Moolimassa | 177,018 g/mol |
| Sulamispiste | 59,5 °C |
| Liukoisuus veteen | 0,87 g/l (20 °C) |
| Infobox OK |

**2,4-diklooribentsyylialkoholi** (C7H6Cl2O) on aromaattisiin alkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää antiseptisenä aineena.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa 2,4-diklooribentsyylialkoholi on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on monokliininen. Yhdiste liukenee veteen, alkoholeihin ja kloroformiin. Yhdiste estää useiden bakteerien ja sienien kasvua. 2,4-diklooribentsyylialkoholi tehoaa muun muassa influenssa A-, RS-, SARS-CoV-viruksiin ja vaihtelevasti rinovirukseen. Mekanismi ei ole täysin selvä, mutta mahdollisesti se vaikuttaa viruksen piikkiproteiineihin. 2,4-diklooribentsyylialkoholilla on myös puuduttava vaikutus.

2,4-diklooribentsyylialkoholia valmistetaan 2,4-diklooribentsyylikloridin ja hydroksidien välisellä reaktiolla.

2,4-diklooribentsyylialkoholia käytetään usein yhdessä amyylimetakresolin kanssa kurkkukivun hoitamiseen tarkoitetuissa imeskelytableteissa. Sitä voidaan käyttää myös kosmetiikan säilöntäaineena.

## Lähteet
# Oleyylialkoholi

| Oleyylialkoholi |
| --- |
|  |
|  |
| Tunnisteet |
| IUPAC-nimi | (Z)-oktadek-9-en-1-oli |
| CAS-numero | 143-28-2 |
| PubChem CID | 5284499 |
| SMILES | CCCCCCCC/C=C\CCCCCCCCO |
| Ominaisuudet |
| Molekyylikaava | C18H36O |
| Moolimassa | 268,468 g/mol |
| Sulamispiste | 6–7 °C |
| Kiehumispiste | 333 °C |
| Tiheys | 0,8489 g/cm3 |
| Liukoisuus veteen | Ei liukene |
| Infobox OK |

**Oleyylialkoholi** (C18H36O) on tyydyttymättömiin alkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa pinta-aktiivisten aineiden valmistamiseen.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa oleyylialkoholi on kellertävää nestettä. Yhdiste on veteen liukenematonta ja liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin ja dietyylieetteriin.

Nykyisin oleyylialkoholia valmistetaan vedyttämällä metyylioleaattia tai trioleiinia sinkkikatalyyttien läsnä ollessa. 1950-luvulle asti käytettiin oleaattiesterien tai kaskelottiöljyn Bouveault–Blanc-pelkistystä

Oleyylialkoholia käytetään muun muassa kosmetiikassa emulsioita stabiloivana aineena. Yhdisteestä valmistetaan puhdistusaineissa käytettäviä glykolieettereitä ja sulfaattiestereitä. Muita käyttökohteita ovat tekstiilien ja paperien pintakäsittely, käyttö vaahdonestoaineena ja voiteluaineena.

## Lähteet
# Borneoli

| Borneoli |
| --- |
|  |
| Tunnisteet |
| IUPAC-nimi | (1R,2S,4R)-1,7,7-trimetyylibisyklo[2.2.1]heptan-2-oli |
| CAS-numero | 507-70-0 |
| SMILES | CC1(C2CCC1(C(C2)O)C)C |
| Ominaisuudet |
| Molekyylikaava | C10H18O |
| Moolimassa | 154,25 g/mol |
| Sulamispiste | 208 °C |
| Kiehumispiste | 213 °C |
| Tiheys | 1,011 g/cm3 |
| Liukoisuus veteen | 0,014 g/l (20 °C) |
| Infobox OK |

**Borneoli** on bisyklinen terpeeni, missä yksi hiili kytkee toisiinsa hiilet kuusihiilisen renkaan vastakkaisilta puolilta. Borneolissa hydroksyyliryhmä osoittaa alaspäin suhteessa renkaan tasoon. Sen diastereomeerissa, isoborneolissa, hydroksyyli osoittaa poispäin renkaan tasossa. Borneoli ja isoborneoli ovat molemmat kiinteitä, voimakkaan hajuisia aineita, mutta niiden ominaisuudet ovat erilaiset: hajut ovat erilaisia ja borneoli on korkeintaan haitallista, mutta isoborneoli erittäin myrkyllistä. Borneolia esiintyy luonnossa, mutta isoborneolia ei.

Borneolin kemiallinen kaava on C10H18O, moolimassa 154,25 g/mol ja CAS-numero 507-70-0. Borneolia ja isoborneolia voidaan valmistaa kun kamferia C10H16O pelkistetään vedyllä.

Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.

## Lähteet

* Pentti Mälkönen: Orgaaninen kemia, 9. p. Otava 1995, ISBN 951-1-10574-4

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* PubChem: Borneol (englanniksi)
* Human Metabolome Database (HMDB): (-)-Borneol (englanniksi)
* Human Metabolome Database (HMDB): (+)-Borneol (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Borneol (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): (-)-Borneol (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): (+)-Borneol (englanniksi)
* ChemBlink: Borneol (englanniksi)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Borneol (englanniksi)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: D-Borneol (englanniksi)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: L-Borneol (englanniksi)
* Pherobase: Semiochemical – borneol (englanniksi)
* Pherobase: Floral Compound – borneol (englanniksi)