Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Progymnospermophyta

| Progymnospermophyta |
| --- |
|  Rekonstruktio *Archaeopteris*-suvun puusta |
| Fossiili |
| Keskidevonikausi–Mississippi-kausi
PreЄ
Є
O
S
D
C
P
T
J
K
Pg
N
 |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kaari: | Streptophyta |
| Luokka: | Embryopsida |
| Kladi: | Putkilokasvit Tracheophyta |
| Kladi: | Lignophyta |
| Kladi: | †**Progymnospermophyta** Lang, 1925 |
| Lahkot |
| * †Archaeopteridales
* †Aneurophytales
* †Protopityales
* †Noeggerathiales
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Progymnospermophyta** on joukko esihistoriallisia putkilokasveja, joita eli lähinnä paleotsooisen maailmankauden loppuvaiheissa devonikaudelta kivihiilikaudelle. Joukon kasvit lisääntyivät vapaiden itiöiden avulla nykyisten itiökasvien tavoin ja muistuttivat lehdiltään saniaisia, mutta monilla niistä oli pitkälle kehittynyt eusteelinen puuvarsi, kuten nykyisillä paljassiemenisillä havupuilla ja kaksisirkkaisilla koppisiemenisillä lehtipuilla. Tämän nykyisten itiökasvien ja siemenkasvien piirteiden yhdistelmän vuoksi joukon kasveja onkin pidetty välimuotoina kehityslinjassa itiökasveista siemenkasveiksi. Ryhmän tunnetuimpia edustajia on *Archaeopteris*.

## Fylogenia

Luokittelussa on eroja, mutta Taylor *et al.* jakaa Progymnospermophytan kolmeen lahkoon: Archaeopteriales, Aneurophytales ja Protopityales. Ryhmä saattaa olla parafyleettinen, mikäli siemenkasvit kehittyivät jostakin sen edustajasta, jolloin joukon fylogenia näyttäisi tältä:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Lignophyta** |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Aneurophytales † |
|  |
|  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Archaeopteridales † |
|  |
|  |
Protopityales † |
|  |

 |
|  |
|  | **Spermatophyta** |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

Näiden ryhmien lisäksi joukkoon liitetään toisinaan lahko Noeggerathiales, jonka sukulaisuussuhteet muihin tunnettuihin kasviryhmiin ovat kiistanalaisia.

## Lähteet

* Taylor, Thomas N.; Taylor, Edith L. ja Krings, Michael: *Paleobotany :The Biology and Evolution of Fossil Plants*, s. 479–502.  Amsterdam:  Academic Press, 2009.  ISBN 978-0-12-373972-8  (englanniksi)

### Viitteet
# Kasvitieteellinen puutarha

Kasvitieteellinen puutarha Curitibassa, Brasiliassa.
**Kasvitieteellinen puutarha** on puutarha, jossa kasveja viljellään useimmiten tutkimustarkoituksiin tai yleisölle esitettäväksi. Kasvisto koostuu yleensä monien eri ilmastovyöhykkeiden kasveista. Suomen vanhin kasvitieteellinen puutarha perustettiin Turkuun vuonna 1670. Maailmassa on noin 1 400 kasvitieteellistä puutarhaa ja arboretumia, joissa käy vuosittain yli 100 miljoonaa vierailijaa.

## Kasvitieteellisiä puutarhoja Suomessa

*Pääartikkeli: Luettelo Suomen kasvitieteellisistä puutarhoista*
Suomessa on kuusi yliopistojen kasvitieteellistä puutarhaa:

* Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha
* Botania, Itä-Suomen yliopiston kasvitieteellinen puutarha, yliopisto luopui toiminnasta 2010-luvulla
* Jyväskylän yliopiston kasvitieteellinen puutarha
* Kuopion yliopiston tutkimuspuutarha, kasvitieteellinen puutarha lopetettiin 1990-luvulla
* Oulun yliopiston kasvitieteellinen puutarha
* Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha

## Kasvitieteellisiä puutarhoja maailmalla

* Padovan kasvitieteellinen puutarha, Padova, Italia
* Kew Gardens, Lontoo, Englanti
* Jardin des Plantes, Pariisi, Ranska
* Hortus Botanicus Leiden, Leiden, Alankomaat
* Uppsalan kasvitieteellinen puutarha, Uppsala, Ruotsi
* Göteborgs botaniska trädgård, Göteborg, Ruotsi
* Tallinna Botaanikaaed, Tallinna, Viro
* Kirstenbosch National Botanical Garden, Kapkaupunki, Etelä-Afrikka
* Madeiran kasvitieteellinen puutarha, Madeira

## Katso myös

* Arboretum

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen kasvitieteelliset puutarhat
# Huerteales

| Huerteales |
| --- |
|  *Perrottetia sandwicensis* |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kladi: | Putkilokasvit Tracheophyta |
| Kladi: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Kladi: | Koppisiemeniset Angiospermae |
| Kladi: | Aitokaksisirkkaiset |
| Kladi: | Aitokaksisirkkaisten ydinryhmä |
| Kladi: | Rosidit |
| Lahko: | **Huerteales** Doweld |
| Katso myös |
|   Huerteales Wikispeciesissä   Huerteales Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Huerteales** on aitokaksisirkkaisten rosidien ryhmään kuuluva kasvilahko. Sen kasvit ovat puita, joiden korkkijälsi on varren pintakerroksissa, putkiloiden perforaatiot ovat porrasmaiset, lehdet hammaslaitaiset, korvakkeet varteen kiinnittyvät, kukat pienet ja heteet verhovastaiset. Sikiäimen kutakin emilehteä kohden on yksi tai kaksi siemenaihetta, ja siemenissä on endospermi eli siemenvalkuainen (alkion vararavinto).

## Heimot

Lahkoon kuuluu neljä heimoa, kuusi sukua ja näissä 24 lajia:

* **Gerrardinaceae**
	+ yksi suku (*Gerrardina*) ja 2 lajia Itä- ja Etelä-Afrikassa
* **Petenaeaceae**
	+ vain yksi laji *Petenaea cordata* Keski-Amerikassa
* **Tapisciaceae**
	+ 2 sukua (*Huertea* ja *Tapiscia*) ja 5 lajia Kiinassa sekä Länsi-Intian saaristossa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa
	+ synonyymi: Huerteaceae
* **Dipentodontaceae**
	+ 2 sukua (*Dipentodon* ja *Perrottetia*) ja 16 lajia Kaakkois-Aasiasta Malesiaan ja Meksikosta Peruun ulottuvalla alueella

## Lähteet

* Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]."

### Viitteet
# Hirssi

Viljahirssi (*Panicum miliaceum*)
Helmisulkahirssi (*Pennisetum glaucum*)
**Hirssi** on ryhmä pienisiemenisiä viljakasveja, jotka eivät muodosta yhtä taksonomista ryhmää, vaan niihin kuuluu heinäkasvien heimon lajeja muun muassa sulkahirssien (*Pennisetum*), pantaheinien (*Setaria*), röyhyhirssien (*Panicum*) ja sormihirssien (*Eleusine*) suvuista. Yhteistä niille on muun muassa, että niillä on pienet, pyöreähköt, yleensä suoraan ihmisten ravinnoksi käytettävät jyvät ja että ne ovat ekologisesti vaatimattomia, monet lisäksi C4-kasveja. Useimpia niistä viljellään etupäässä Aasian ja Afrikan kehitys­maissa. Euroopassa tunnetuin laji on viljahirssi (*Panicum miliaceum*), jota nykyään viljellään pääasiassa Intiassa ja Kiinassa, mutta ennen laajalti myös Keski- ja Itä-Euroopassa. Hirssi on luontaisesti gluteeniton vilja.

Intiassa eräistä hirssilajeista saatavaa jauhoa käytetään perinteisten bhakri-leipien valmistamiseen.

## Hirssilajeja

* *Panicum miliaceum* – viljahirssi
* *Pennisetum glaucum* – helmisulkahirssi eli helmihirssi, purppurasulkahirssi, untuvaheinä tai neekerinhirssi
* *Setaria italica* – tähkähirssi eli italianpantaheinä, telahirssi tai koristehirssi
* *Eleusine coracana* – afrikansormihirssi
* *Eragrostis tef* – tefheinä eli tefhirssi
* *Echinochloa utilis* – japaninhirssi

Joskus myös kirjodurra (*Sorghum bicolor*) luetaan kuuluvaksi hirsseihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hirssi** Wikimedia Commonsissa
# Saponiinit

**Saponiinit** on rakenteeltaan laajakirjoinen ryhmä glykosideja, joita esiintyy niin kasvi- kuin eläinkunnassakin. Kaikille saponiineille on tyypillistä vesiliuosten vaahtoaminen tavalla, joka muistuttaa saippualiuosten käyttäytymistä. Nimi saponiinit tulee *Saponaria*-kasvisuvun eli suopayrttien tieteellisestä nimestä ja aikaisemmin *Saponaria*-suvun kasvien juurakoita on käytetty saippuan tavoin. Monille saponiineille on tunnusomaista karvas maku. Myrkyllisyydeltään ne ovat muille nisäkkäille kuin märehtijöille yleensä alhaisia.

## Rakenne ja esiintyminen eliöissä

Saponiinit koostuvat muiden glykosidien tavoin aglykonista ja sokeriosasta. Vaahtoamisominaisuus johtuu hydrofiilisesta sokeriosasta ja hydrofobisesta aglykoniosasta. Aglykonia kutsutaan sapogeniiniksi, joka voi olla 27 hiiliatomia sisältävä steroidi tai 30 hiiliatomia sisältävä triterpeeni. Steroidirakenteisia saponiineja kutsutaan usein saraponiineiksi. Tyypillisiä saponiinien sisältämiä sokereita ovat glukoosi, galaktoosi, ramnoosi, arabinoosi ja ksyloosi. Saponiinit voidaan luokitella myös sokerisivuketjujen määrän mukaan. Monodesmosideissa sokeriketjuja on yksi, bisdesmosideissa kaksi.

Kasveissa saponiineja esiintyy erityisesti koppisiemenisissä kasveissa. Kasvien saponiinit voivat olla joko steroidi- tai triterpenoidirakenteisia. Monodesmosideja esiintyy kasvien juurissa, siemenissä ja kuoressa, kun taas bisdesmosidit ovat tyypillisiä kasvien lehdissä. Eläinkunnassa ainoastaan piikkinahkaiset tuottavat saponiineja. Merimakkaroiden saponiinit ovat triterpenoidirakenteisia ja meritähtien saponiinit ovat steroidirakenteisia. Merimakkarat ja meritähdet tuottavat saponiineja puolustautuakseen saalistajilta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Saponiinit** Wikimedia Commonsissa
# Inkaliljakasvit

| Inkaliljakasvit |
| --- |
|  Kultainkalilja eli kulta-alströmeria (*Alstroemeria aurea*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Alakunta: | Streptophyta |
| Kaari: | Versokasvit Embryophyta |
| Alakaari: | Putkilokasvit Tracheophyta |
| Luokka: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Alaluokka: | Koppisiemeniset Angiospermae |
| Ylälahko: | Yksisirkkaiset Lilianae eli Monocotyledoneae |
| Lahko: | Liliales |
| Heimo: | **Inkaliljakasvit** Alstroemeriaceae Dumort., *nom. cons.* |
| Synonyymit |
| * Luzuriagaceae Lotsy
 |
| Suvut |
| * *Alstroemeria* L. – inkaliljat eli alströmeriat
* *Bomarea* Mirb. – tiukusarjat
* *Drymophila* R.Br.
* *Leontochir* Phil.
* *Luzuriaga* Ruiz & Pavon
* *Schickendantzia* Pax
 |
| Katso myös |
|   Inkaliljakasvit Wikispeciesissä   Inkaliljakasvit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

*Bomarea acutifolia*
**Inkaliljakasvit** (Alstroemeriaceae) on kasviheimo koppisiemenisten Liliales-lahkossa.

## Tuntomerkit

Inkaliljakasvien lehdet ovat leveälapaisia ja kiertyneet ympäri kannastaan niin, että lavan alapinta on yläpuolella. Kukinto on enemmän tai vähemmän viuhkomainen.

## Levinneisyys

Inkaliljakasvit kasvavat Keski- ja Etelä-Amerikassa sekä Itä-Australiassa, Tasmaniassa ja Uudessa-Seelannissa.

## Luokittelu

Inkaliljakasveihin kuuluu viisi sukua ja 170 lajia, jotka jaetaan kahteen tribukseen:

* Alstroemerieae-tribuksen kasveilla on turvonneita vararavintojuuria, kierteinen lehtiasento ja vastakohtaiset kukat, jotka ovat lehtien tavoin kiertyneet ylösalaiseen asentoon; ne sijaitsevat lähes sarjamaisissa kukinnoissa tai yksittäin. Kehälehdet ovat pilkullisia, ja sisäkiehkuran kehälehdissä on usein mettä erittävä kynsi. Sikiäin on kehänalainen ja siinä on paljon siemenaiheita. Hedelmä on kotamainen tai avautumaton. Tribus käsittää kolme sukua ja 165 lajia. Tiukusarjojen (*Bomarea*) lajit ovat kiipeileviä köynnöksiä, ja lajeja on 100. Inkaliljoja (*Alstroemeria*) on 65 lajia. Tribus kasvaa Keski- ja Etelä-Amerikan trooppisissa ja lauhkeissa osissa.
* Luzuriageae käsittää pensasmaisia tai könnösmäisiä lajeja, joilla on vaihtelevassa määrässä puutuneet varret. Lehdet ovat kahdessa rivissä ja ruodillisia tai ruodittomia; tuppi on avonainen. Kukat ovat nivelikäsperäisiä, huomaamattomia, valkoisia ja vastakohtaisia; ryhmityneet kukinnoiksi. Eräillä lajeilla kehä on pieni. Sikiäin on kehänpäällinen ja siinä on muutamia tai paljon siemenaiheita. Hedelmä on marja, ja siemenet ovat pyöreitä. Tribuksen kaksi sukua ja viisi lajia kasvavat Etelä-Amerikassa Perusta Tulimaahan, Falklandinsaarilla sekä Uudessa-Seelannissa, Kaakkois-Australiassa ja Tasmaniassa.

### Suvut

Heimon suvut ovat:

* *Alstroemeria* L. – inkaliljat eli alströmeriat
* *Bomarea* Mirb. – tiukusarjat
* *Drymophila* R.Br.
* *Leontochir* Phil.
* *Luzuriaga* Ruiz & Pavon
* *Schickendantzia* Pax

## Lähteet

* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since].

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Suomen Lajitietokeskus: Alstroemeriaceae
# Vaniljat

| Vaniljat |
| --- |
|  Lumovanilja (*Vanilla pompona*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Yläkaari: | Putkilokasvit *Tracheophyta* |
| Kaari: | Siemenkasvit *Spermatophyta* |
| Alakaari: | Koppisiemeniset *Magnoliophytina* |
| Luokka: | Yksisirkkaiset *Liliopsida* |
| Lahko: | *Asparagales* |
| Heimo: | Kämmekkäkasvit *Orchidaceae* |
| Alaheimo: | *Vanilloideae* |
| Tribus: | *Vanilleae* |
| Suku: | **VaniljatVanilla* Plum. ex Mill. |
| Tyyppilaji |
| * *Vanilla mexicana* Mill. (1768)
 |
| Katso myös |
|   Vaniljat Wikispeciesissä   Vaniljat Commonsissa
 |
| Tieteelliset nimet: |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Vaniljat** (*Vanilla*) on kasvisuku, joka kuuluu kämmekkäkasvien (*Orchidaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa mausteena kasvatettu trooppinen orkidea vanilja (*Vanilla planifolia*).

Vaniljojen sukuun kuuluu reilut sata lajia. Vaniljat ovat kiipeileviä, ruohovartisia köynnöksiä, jotka voivat kasvaa joitakin metrejä pitkiksi. Vaniljoilla on ilmajuuria ja lehti jokaisessa varren nivelkohdassa. Lehdet ovat suuria, lyhytruotisia sekä möyheitä. Kukinto on terttu, jossa on muutamia tai monia kukkia. Kukat ovat usein isoja ja petalit sekä sepalit keskenään samanlaisia.

## Lajeja

* *Vanilla albida*
* *Vanilla aphylla*
* *Vanilla mexicana*
* *Vanilla odorata*
* *Vanilla palmarum*
* vanilja (*Vanilla planifolia*)
* lumovanilja (*Vanilla pompona*)
	+ siipilumovanilja (*V. pompona* subsp. *grandiflora*)
* *Vanilla tahitensis*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen Lajitietokeskus: Vaniljat – *Vanilla*
# Pajukasvit

| Pajukasvit |
| --- |
|  Halava eli viitahalava (*Salix pentandra*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kladi: | Putkilokasvit Tracheophyta |
| Kladi: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Kladi: | Koppisiemeniset Angiospermae |
| Kladi: | Aitokaksisirkkaiset Eudicots |
| Kladi: | Rosidit |
| Lahko: | Malpighiales |
| Heimo: | **Pajukasvit** Salicaceae Mirb. |
| Katso myös |
|   Pajukasvit Wikispeciesissä   Pajukasvit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Pajukasvit** (Salicaceae) on aitokaksisirkkaisten kasvien heimo, johon kuuluu 2000-luvun käsityksen mukaan 54 sukua. Suomessa suvuista esiintyy luonnonvaraisina lajeja vain kahdesta suvusta: poppelit ja haavat (*Populus*) sekä pajut (*Salix*).

Vielä 1900-luvun lopulla käytetty Cronquistin luokittelu antoi pajukasveille oman lahkonimen *Salicales*. Lahkossa oli vain yksi heimo ja siinä kolme sukua *Populus*, *Salix* ja *Chosenia* (*Chosenia* Nakai). Uudemmat, 2000-luvun alussa Angiosperm Phylogeny Group -tutkimusryhmän tekemät geneettiset vertailut ovat mullistaneet käsityksen eri pajukasvien lähisukulaisista. Pajukasvit luetaan nyt lahkoon Malpighiales, jossa on yhteensä 38 heimoa, 716 sukua ja 15935 lajia. Pajukasvien heimoon liitetyt uudet suvut olivat Cronquistin vanhassa luokituksessa heimoissa *Bembiciaceae*, *Caseariaceae*, *Flacourtiaceae*, *Homaliaceae*, *Poliothyrsidaceae*, *Prockiaceae*, *Samydaceae* ja *Scyphostegiaceae*.

Monia pajukasveja kasvatetaan koristepuina ja -pensaina. Niitä käytetään myös biomassan tuotantoon, eroosion torjuntaan sekä korien ja vastaavien punostöiden materiaalina.

## Suvut

* *Abatia*
* *Ahernia*
* *Aphaerema*
* *Azara*
* *Banara*
* *Bartholomaea*
* *Bembicia*
* *Bennettiodendron*
* *Bivinia*
* *Byrsanthus*
* *Calantica*
* *Carrierea*
* *Casearia* – kaseariat
* *Dianyuea*
* *Dissomeria*
* *Dovyalis* – keiomenat
* *Euceraea*
* *Flacourtia*
* *Hasseltia*

* *Hasseltiopsis*
* *Hemiscolopia*
* *Homalium*
* *Idesia* – iigiripuut, vain laji iigiripuu (*Idesia polycarpa*)
* *Irenodendron*
* *Itoa*
* *Lasiochlamys*
* *Ludia*
* *Lunania*
* *Macrohasseltia*
* *Mocquerysia*
* *Neopringlea*
* *Neoptychocarpus*
* *Neosprucea*
* *Olmediella*
* *Oncoba*
* *Ophiobotrys*
* *Osmelia*
* *Phyllobotryon*

* *Pineda*
* *Piparea*
* *Pleuranthodendron*
* *Poliothyrsis*
* *Populus* – poppelit ja haavat
* *Priamosia*
* *Prockia*
* *Pseudoscolopia*
* *Pseudosmelia*
* *Ryania*
* *Salix* – pajut, sisältäen kaarnapajun (*Chosenia*)
* *Scolopia*
* *Scyphostegia*
* *Tetrathylacium*
* *Tisonia*
* *Trichostephanus*
* *Trimeria* – nuppisuihkut
* *Xylosma*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen Lajitietokeskus: Pajukasvit – Salicaceae
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Salicaceae
* Angiosperm Phylogeny Website: Pajukasvit (*Salicaceae*) (englanniksi)
* The World Flora Online: Salicaceae Mirb. (englanniksi)
# Mitrastemon

| *Mitrastemon* |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
| Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
| Luokka: | Kaksisirkkaiset Magnoliopsida |
| Lahko: | Ericales |
| Heimo: | **Mitrastemonaceae** |
| Suku: | Mitrastemon Makino |
| Lajit |
| * *Mitrastemon matudae*
* *Mitrastemon yamamotoi*
 |
| Katso myös |
|   Mitrastemon Wikispeciesissä   Mitrastemon Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

Mitrastemon on kaksi kasvilajia sisältävä loiskasvisuku ja Mitrastemonaceae-heimon ainoa suku. Molemmat lajit ovat pyökkikasvien (Fagaceae) endoparasiittisia juuriloisia, joilla ei ole lainkaan vartta tai lehtiä.

*Mitrastemon*-lajeja on kaksi, ja ne ovat maantieteellisesti täysin eriytyneitä. *Mitrastemon matudae* esiintyy Meksikossa Chiapasin osavaltiossa ja *Mitrastemon yamamotoi* Kaakkois-Aasiassa, Taiwanilla sekä Japanissa.

*Mitrastemon*-lajit elävät rihmamaisena kudoksena isäntäkasvin juurien sisällä. Ne kasvavat juuressa nilan ja jällen välissä kasvattaen poikittaisia rihmoja puuainekseen. Koko kasvista ainoastaan kukinnot kasvavat isännän ulkopuolelle. Kukinta-aikaan maan alta työntyvät kukat muodostavat maanpintaan usein isäntäkasvia ympäröiviä renkaita eräiden sienten (ks. sienikehä) tapaan. Kukkavarressa on muutamia kalpeita ja suomumaisia lehtiä, jotka suuntautuvat jyrkästi ylöspäin. Kukat tuottavat runsaasti mettä, jota kertyy myös kukkavarressa olevien lehtien hankoihin lisäten näin kasvin suosiota pölyttäjien keskuudessa. Kukinto on enimmäkseen hyönteispölytteinen, mutta Uudessa-Guineassa myös mettä syövien lintujen on raportoitu käyvän *Mitrastemon*-lajin kukilla ja jopa puolustavan ravinnonlähdettään. Hedelmä on marjamainen kapseli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mitrastemon matudae (kuva)
* Mitrastemon yamamotoi (kuva)
# Kihoruohot

| Kihoruohot |
| --- |
|  Isokihoruoho (*Byblis gigantea*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Alakunta: | Streptophyta |
| Kaari: | Versokasvit Embryophyta |
| Alakaari: | Putkilokasvit Tracheophyta |
| Yläluokka: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Luokka: | Koppisiemeniset Angiospermae |
| Alaluokka: | Aitokaksisirkkaiset Dicotyledoneae |
| Ylälahko: | Asteranae |
| Lahko: | Lamiales |
| Heimo: | **Byblidaceae** Domin |
| Suku: | Kihoruohot Byblis Salisb. |
| Katso myös |
|   Kihoruohot Wikispeciesissä   Kihoruohot Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Kihoruohot** eli **pensaskihokit** (*Byblis*) on Byblidaceae-heimon ainoa kasvisuku. Paria lajia kasvatetaan huonekasveina. Suku on kotoisin Australian länsi- ja pohjoisosista sekä Uuden-Guinean eteläosista.

## Tuntomerkit

Kihoruohot ovat juurakollisia tai lyhytikäisiä ruohoja. Lehdet ovat tasasoukkia ja usein silmussa kiertyneet alaspäin (abaksiaalisesti). Lehdet muistuttavat kihokkien lehtiä sikäli, että ovat tiheän rauhaskarvoituksen peittämiä. Niistä suurimmat ovat huomiota herättäviä ja muistuttavat pientä päivänvarjoa. Varrettomat rauhaset ovat muunnelma päivänvarjoteemasta. Hyönteiset tarttuvat usein rauhaskarvoihin, mutta ei ole todisteita siitä, että kihoruohot olisivat hyönteissyöjiä. Kukat sijaitsevat lehtihangoissa ja ovat symmetrialtaan säteittäisiä. Teriö on auenneena harittava, ja nuppuasennossaan terälehdet ovat kierteisesti toistensa ympärillä (kontortteja). Teriö on kasvanut yhteen vain lyhyeltä matkalta tyvestään. Heteenponnet avautuvat rei’illä, ja niiden kärjet muodostavat kekomaisen rakenteen. Emiön vartalo on pitkä.

## Lajeja

* *Byblis aquatica*
* *Byblis filifolia*
* *Byblis gigantea* – isokihoruoho
* *Byblis guehoi*
* *Byblis lamellata*
* *Byblis liniflora* – pikkukihoruoho
* *Byblis rorida*

## Lähteet

* Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. ISBN 951-8942-57-9
* Stevens, P. F. 2001–: Angiosperm Phylogeny Website.

### Viitteet
# Tesmayrttikasvit

| Tesmayrttikasvit |
| --- |
|  Koiranheiden (*Viburnum opulus*) viljelylajike lumipalloheisi. |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kladi: | Putkilokasvit Tracheophyta |
| Kladi: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Kladi: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
| Kladi: | Aitokaksisirkkaiset Eudicots |
| Kladi: | Asteridit |
| Lahko: | Dipsacales |
| Heimo: | **Tesmayrttikasvit** Adoxaceae E.Mey. |
| Synonyymit |
| * Viburnaceae Raf.
 |
| Katso myös |
|   Tesmayrttikasvit Wikispeciesissä   Tesmayrttikasvit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Tesmayrttikasvit** (Adoxaceae tai Viburnaceae) on kukkakasviheimo Dipsacales-lahkossa. Angiosperm Phylogeny Groupin luokittelussa se on toinen lahkon kahdesta heimosta. Tesmayrttikasveihin kuuluu noin 200 lajia, joita kasvaa läpi holarktisen alueen ja tropiikin vuoristoalueilla Amerikassa, Aasiassa ja Australiassa. Suurin osa lajeista (175) kuuluu heisien (*Viburnum*) sukuun.

## Suvut

* tesmayrtit (*Adoxa*)
* seljat (*Sambucus*)
* *Sinadoxa*
* *Tetradoxa*
* heidet (*Viburnum*)

Heisiä lukuun ottamatta suvut muodostavat *Adoxoideae*-alaheimon. Heidet ja seljat on aiemmin luokiteltu kuusamakasveihin (*Caprifoliaceae*).

Suomessa kasvavista kasvilajeista tesmayrttikasveihin on vanhastaan luokiteltu yksi laji, tesmayrtti (*Adoxa moschatellina*), joka on hento ja vaatimattoman näköinen keväisin kukkiva lehtojen ruohokasvi. Sen lisäksi tavataan luonnonkasveina kaksi kookasta pensasta, terttuselja (*Sambucus racemosa*) sekä koiranheisi (*Viburnum opulus*). Näillä kolmella lajilla on hedelmänä luumarja.

Tesmayrtti (*Adoxa moschatellina*)
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Adoxaceae
# Casterman

Castermanin logo.
**Casterman** on vuonna 1777 perustettu belgialainen kustantamo, joka on erikoistunut sarjakuviin sekä lasten ja nuorten kirjallisuuteen. Sen päätoimipaikat ovat Brysselissä ja Pariisissa. Casterman on nykyisin ranskalaisen Gallimard-kustantamon emoyhtiö Madrigall Groupin omistuksessa.

Castermanin tunnetuimmat julkaisut ovat Tintti ja Martine. Lisäksi Casterman julkaisee nuorisokirjallisuutta, sarjakuvaklassikkojen sarjaa (mm. Alix ja Corto Maltese) sekä kokeellisempia sarjakuvia.

## Lähteet