# Huulikukkaiskasvit

| Huulikukkaiskasvit |
| --- |
|  Karheapillike (*Galeopsis tetrahit*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kladi: | Putkilokasvit Tracheophyta |
| Kladi: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Kladi: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
| Kladi: | Aitokaksisirkkaiset |
| Lahko: | Lamiales |
| Heimo: | **Huulikukkaiskasvit** Lamiaceae Lindl. |
| Synonyymit |
| * Labiatae Juss., *nom. cons.* et *nom. alt.* (heimon vanhin nimi)
* Aegiphilaceae Raf.
* Ajugaceae Döll
* Chloanthaceae Hutch.
* Glechomaceae Martynov
* Melissaceae Bercht. & J.Presl
* Mellitidaceae Martynov
* Menthaceae Burnett
* Monardaceae Döll
* Nepetaceae Bercht. & J.Presl
* Salazariaceae F.A.Barkley
* Salviaceae Bercht. & J.Presl
* Saturejaceae Döll
* Scutellariaceae Döll
* Siphonanthaceae Raf.
* Stachydaceae Döll
* Symphoremataceae Wight
* Viticaceae Juss.
 |
| Katso myös |
|   Huulikukkaiskasvit Wikispeciesissä   Huulikukkaiskasvit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Huulikukkaiskasvit** (Lamiaceae, aik. Labiatae) on suuri Lamiales-lahkoon kuuluva kasviheimo. Huulikukkaiskasvit ovat ruohoja tai varpuja, joilla on usein minttua muistuttava voimakas tuoksu, jonka saa esille helposti, kun lehtiä hieroo sormissaan. Varsi on nelisärmäinen ja lehdet ovat kiinnittyneenä vastakkain korvakkeettomasti. Monet mausteyritit ovat huulikukkaiskasveja. Kukat ovat kypärämäisiä; alahuulessa on iso keskiliuska ja sivulla kaksi pienempää liuskaa.

## Tuntomerkit

Huulikukkaiskasveihin kuuluu pääasiassa ruohoja, myös joitakin pensaita, köynnöksiä ja harvoin puita, joiden oksat ovat usein korkkihuokosellisia. Sekundaarisia aineenvaihduntatuotteita ovat muun muassa diterpenoidit, betaiinit ja eräät iridoidit. Kasvit ovat usein aromaattisia. Anatomisia tuntomerkkejä on korkkijällen sijainnissa, lehtiruodin johtojänteissä ja ilmarakotyypeissä. Varsi on usein nelikulmainen. Lehdet ovat vastakkaisia ja tavallisesti hammaslaitaisia. Kukinto koostuu viuhkomaisista osakukinnoista, joissa on vastakohtaisia kukkia. Kukassa ei ole tavallisesti joutohedettä. Heteenponnen tapetumin solut ovat monitumaisia. Siitepöly on trikolpaattinen, eikä eksiini ole paksuuntunut itureikien läheltä. Sikiäin on kahden emilehden yhteenkasvettuma, ja vartalo on kaksihaarainen sekä usein gynobaasinen (kiinnittyy sikiäimen tyveen), luotti on huomaamaton. Sikiäimessä on neljä siemenaihetta emilehtien sisäsivuilla, ja niissä on 5–9 solukerroksen paksuinen kalvo eli integumentti. Hedelmä on avautumaton ja verhiöllinen; verhiö toimii leviämisen apuvälineenä; joskus hedelmä on mehevä. Siemen on ohutkuorinen.

## Levinneisyys

Huulikukkaiskasvien heimon levinneisyys on yleismaailmallinen.

## Luokittelu

Huulikukkaiskasveja tunnetaan 7173 lajia, ja ne ryhmitellään 236 suvuksi ja seitsemäksi alaheimoksi.

1. **Symphorematoideae** Briquet. Kasvit ovat liaaneja eli puuvartisia köynnöksiä; kukinto mykerömäinen; kukat tavallisesti säteittäisiä, verholehtiä 5–8, terälehtiä 5–16, heteitä 4–18, sikiäin epätäydellisesti kaksilokeroinen, siemenaiheet riippuvia; hedelmä kuiva tai lähes luumarjamainen. Sukuja kolme, lajeja 27 Intiassa, Sri Lankassa, Kaakkois-Aasiassa ja Malaijien saaristossa.
2. **Viticoideae** Briquet. Usein puuvartisia; kukassa toisinaan heikosti kehittynyt mesiäinen; hedelmä luumarja. Sukuja 10, lajeja 376–526 enimmäkseen tropiikissa, erityisesti Kaakkois-Aasiasta Australiaan ulottuvalla alueella. Siveydenpuiden (*Vitex*) suvussa 250 lajia, suvussa *Premna* 50–200 lajia.
3. **Ajugoideae** Kosteletzky. Kukat vastakohtaisia, säteittäisiä tai yksihuulisia; kukassa toisinaan mesiäinen; hedelmä pähkylä, harvoin luumarja. Sukuja 24, lajeja 1115 yleismaailmallisesti, erityisesti Kaakkois-Aasiasta Australiaan. Runsaslajisimmat suvut: kohtalonpensaat eli kohtalonköynnökset (*Clerodendrum*, 150 lajia), teurikat (*Teucrium*, 250 lajia), *Aegiphila* (120 lajia), tirskut (*Rotheca*, 50–60 lajia) ja akankaalit eli akanhuulet (*Ajuga*, 40–50 lajia).
4. **Prostantheroideae** Luersson. Kukat tavallisesti säteittäisiä, 4–8-lukuisia. Sukuja 16, lajeja 317 Australiassa. Suurimmat suvut: ritvamintut (*Prostanthera*, 100 lajia), *Hemigenia* (50 lajia) ja *Pityrodia* (45 lajia).
5. **Nepetoideae** Kosteletzky. Tavallisesti aromaattisia; vartalo gynobaasinen. Sukuja 105, lajeja 3675 kaikkialla maapallolla, erityisesti lauhkeassa vyöhykkeessä. Runsaslajisimmat suvut: salviat (*Salvia*, 900+ lajia), liisukat eli liisankukat (*Plectranthus*, 300 lajia), *Hyptis* (280 lajia), ajuruohot (*Thymus*, 220 lajia), kissanmintut (*Nepeta*, 200+ lajia), mäkimintut (*Clinopodium*, 100 lajia), *Isodon* (100 lajia), sirokit eli mikromeriat (*Micromeria*, 70 lajia), basilikat (*Ocimum*, 65 lajia), *Platostoma* (45 lajia), tuulenmintut (*Aeollanthus*, 40 lajia), *Hedeoma* (40 lajia), *Lepechinia* (40 lajia), meiramit (*Origanum*, 40 lajia), tiuhatähkät (*Pycnostachys*, 40 lajia).
6. **Scutellarioideae** Caruel. Kukinto terttumainen; verhiö selvästi kaksihuulinen, pyöreäliuskainen; siemenet nystyisiä. Sukuja 5, lajeja 380 kaikkialla maapallolla. Vuohennokkia (*Scutellaria*) 360 lajia.
7. **Lamioideae** Harley. Vartalo gynobaasinen. Hedelmä pähkylä. Sukuja 63, lajeja 1260 erityisesti Euraasiassa ja Afrikassa, eräät lajit kosmopoliitteja. Suurimmat suvut: pähkämöt (*Stachys*, 300 lajia), huppupaloyrtit (*Phlomoides*, 150–170 lajia), raudakit (*Sideritis*, 140 lajia), *Leucas* (100 lajia), paloyrtit (*Phlomis*, 50–90 lajia), patsulit (*Pogostemon*, 80 lajia), tähkämöt (*Eremostachys*, 5–60 lajia).

### Suvut

* *Acanthomintha*
* *Achyrospermum*
* *Acinos* – käenmintut
* *Acrotome*
* *Acrymia*
* *Adelosa*
* *Aegiphila*
* *Aeollanthus* – tuulenmintut
* *Agastache* – iisot
* *Ajuga* – akankaalit
* *Ajugoides*
* *Alajja*
* *Alvesia*
* *Amasonia*
* *Amethystea* – turkoosikukat
* *Anisochilus*
* *Anisomeles*
* *Archboldia*
* *Asterohyptis*
* *Ballota* – porrot
* *Basilicum*
* *Becium*
* *Benguellia*
* *Betonica* – pallepähkämöt
* *Blephilia*
* *Bostrychanthera*
* *Bovonia*
* *Brazoria*
* *Bystropogon* – pensasmintut
* *Calamintha* – käenmintut
* *Callicarpa* – helmimarjat
* *Capitanopsis*
* *Caryopteris* – rautaoksat
* *Catoferia*
* *Cedronella* – setronellat, ainoa laji setronella (*C. canariensis*)
* *Ceratanthus*
* *Chaiturus*
* *Chamaesphacos*
* *Chaunostoma*
* *Chelonopsis*
* *Chloanthes*
* *Cleonia*
* *Clerodendrum* – kohtalonpensaat eli kohtalonköynnökset
* *Clinopodium* – mäkimintut
* *Colebrookea*
* *Collinsonia*
* *Colquhounia*
* *Comanthosphace* – sutisuut
* *Congea*
* *Conradina*
* *Cornutia*
* *Craniotome*
* *Cuminia*
* *Cunila*
* *Cyanostegia*
* *Cyclotrichium*
* *Cymaria*
* *Dauphinea*
* *Dicerandra*
* *Dicrastylis*
* *Dorystaechas*
* *Dracocephalum* – ampiaisyrtit
* *Drepanocaryum*
* *Elsholtzia* – helttamintut
* *Endostemon*
* *Eremostachys* – tähkämöt (voidaan yhdistää huppupaloyrtteihin)
* *Eriope*
* *Eriophyton*
* *Eriopidion*
* *Eriothymus*
* *Erythrochlamys*
* *Euhesperida*
* *Eurysolen*
* *Faradaya*
* *Fuerstia*
* *Galeopsis* – pillikkeet
* *Gardoquia*
* *Garrettia*
* *Glechoma* – maahumalat
* *Glechon*
* *Glossocarya*
* *Gmelina* – jemanet
* *Gomphostemma*
* *Gontscharovia*
* *Hanceola*
* *Haplostachys*
* *Haumaniastrum*
* *Hedeoma*
* *Hemiandra*
* *Hemigenia*
* *Hemiphora*
* *Hemizygia*
* *Hesperozygis*
* *Heterolamium*
* *Hoehnea*
* *Holmskioldia* – mandariininhatut
* *Holocheila*
* *Horminum* – horminiat, ainoa laji horminia (*H. pyrenaicum*)
* *Hosea*
* *Hoslundia* – poimumarjat, ainoa laji *Hoslundia opposita*
* *Huxleya*
* *Hymenocrater*
* *Hymenopyramis*
* *Hypenia*
* *Hypogomphia*
* *Hyptidendron*
* *Hyptis*
* *Hyssopus* – iisopit
* *Isodon*
* *Isoleucas*
* *Karomia*
* *Keiskea*
* *Kudrjaschevia*
* *Kurzamra*
* *Lachnostachys*
* *Lagochilus*
* *Lallemantia* – kormikit
* *Lamiastrum* – keltapeipit (voidaan yhdistää peippeihin)
* *Lamium* – peipit eli herttapeipit
* *Lavandula* – laventelit
* *Leocus*
* *Leonotis* – leijonankorvat
* *Leonurus* – nukulat
* *Lepechinia*
* *Leucas*
* *Leucosceptrum*
* *Lophanthus*
* *Loxocalyx*
* *Lycopus* – rantayrtit
* *Macbridea*
* *Madlabium*
* *Mallophora*
* *Marmoritis*
* *Marrubium* – hurtanmintut
* *Marsypianthes*
* *Meehania*
* *Melissa* – melissat
* *Melittis* – melittikset, ainoa laji mettisenmelittis (*M. melissophyllum*)
* *Mentha* – mintut eli tuoksumintut
* *Meriandra*
* *Metastachydium*
* *Microcorys*
* *Micromeria* – sirokit eli mikromeriat
* *Microtoena*
* *Minthostachys*
* *Moluccella* – kotilokukat
* *Monarda* – värimintut
* *Monardella* – rinnemintut
* *Monochilus*
* *Mosla*
* *Neoeplingia*
* *Neorapinia*
* *Nepeta* – kissanmintut
* *Newcastelia*
* *Notochaete*
* *Ocimum* – basilikat
* *Ombrocharis*
* *Oncinocalyx*
* *Origanum* – meiramit
* *Orthosiphon*
* *Otostegia*
* *Oxera*
* *Panzerina*
* *Paralamium*
* *Paraphlomis*
* *Paravitex*
* *Peltodon*
* *Pentapleura*
* *Perilla* – veripeipit, ainoa laji veripeippi (*P. frutescens*)
* *Perillula*
* *Peronema*
* *Perovskia* – piiskat (voidaan yhdistää salvioihin)
* *Petitia*
* *Petraeovitex*
* *Phlomidoschema*
* *Phlomis* – paloyrtit
* *Phlomoides* – huppupaloyrtit
* *Phyllostegia*
* *Physopsis*
* *Physostegia* – kellopeipit
* *Piloblephis*
* *Pitardia*
* *Pityrodia*
* *Platostoma*
* *Plectranthus* – liisukat eli liisankukat
* *Pogogyne*
* *Pogostemon* – patsulit
* *Poliomintha*
* *Prasium* – marjahuulikit, ainoa laji marjahuulikki (*P. majus*)
* *Premna*
* *Prostanthera* – ritvamintut
* *Prunella* – niittyhumalat
* *Pseuderemostachys*
* *Pseudocarpidium*
* *Pseudomarrubium*
* *Puntia*
* *Pycnanthemum* – vuorimintut
* *Pycnostachys* – tiuhatähkät
* *Renschia*
* *Rhabdocaulon*
* *Rhaphiodon*
* *Rhododon*
* *Rosmarinus* – rosmariinit
* *Rostrinucula*
* *Rotheca* – tirskut
* *Roylea*
* *Rubiteucris*
* *Sabaudia*
* *Saccocalyx*
* *Salvia* – salviat
* *Satureja* – kyntelit
* *Schizonepeta*
* *Schnabelia*
* *Scutellaria* – vuohennokat
* *Sideritis* – raudakit
* *Solenostemon* – kirjopeipit (voidaan yhdistää *Coleus*-sukuun)
* *Spartothamnella*
* *Sphenodesme*
* *Stachydeoma*
* *Stachyopsis*
* *Stachys* – pähkämöt eli saumapähkämöt
* *Stenogyne*
* *Sulaimania*
* *Suzukia*
* *Symphorema*
* *Synandra*
* *Syncolostemon*
* *Tectona* – tiikki (*T. grandis*) sukulaislajeineen
* *Teijsmanniodendron*
* *Tetraclea*
* *Tetradenia* – myskiyrtit
* *Teucridium*
* *Teucrium* – teurikat
* *Thorncroftia*
* *Thuspeinanta*
* *Thymbra* – tipakit
* *Thymus* – ajuruohot
* *Tinnea*
* *Trichostema*
* *Tsoongia*
* *Vitex* – siveydenpuut
* *Viticipremna*
* *Volkameria* – velhonpensaat
* *Wenchengia*
* *Westringia* – rosmikit
* *Wiedemannia* – peippiöt (voidaan yhdistää peippeihin)
* *Wrixonia*
* *Zataria*
* *Zhumeria*
* *Ziziphora*

### Mahdollisesti entisiä sukuja

* tähkämöt (*Eremostachys*), voidaan yhdistää huppupaloyrtteihin
* keltapeipit (*Lamiastrum*), voidaan yhdistää peippeihin
* piiskat (*Perovskia*), voidaan yhdistää salvioihin
* kirjopeipit (*Solenostemon*), voidaan yhdistää *Coleus*-sukuun
* peippiöt (*Wiedemannia*), voidaan yhdistää peippeihin.

## Lähteet

* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since].
* Leena Hämet-Ahti, ym.: *Retkeilykasvio*.  Helsinki:  Yliopistopaino, 1998.  ISBN 951-45-8167-9

### Viitteet