Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Incertae sedis

**Incertae sedis** (”epävarma asema”) on taksonominen termi, joka tarkoittaa että ryhmän sukulaisuussuhteet ovat tuntemattomat tai epämääräiset.

## Esimerkkejä

* Kondorit
* HeLa-solut (väitetään että ne ovat erkaantuneet geneettisesti ihmissoluista tarpeeksi että niitä voidaan pitää omana lajinaan)
* Sãotoménkerttu

## Katso myös

* Sui generis
# Prototyyppi (kielitiede)

**Prototyypillä** tarkoitetaan kielitieteessä ihmisen tyypillisintä mielikuvaa tietyn sanan merkityksestä. Termi on keskeinen **semantiikassa** eli merkitysopissa tutkittaessa, miten ihmiset liittävät sanat todellisuuteen ja mikä sanan merkitys lopulta on.

Prototyyppiajattelun keskeinen teema on, että merkitykset ovat subjektiivisia, toisin kuin esimerkiksi Platonin ideoiden maailma -opissa. Sanojen merkitykset ovat puhtaasti opittuja. Yksilö luo siis mielikuvan tietystä sanasta henkilökohtaisten kokemustensa perusteella. Kun häneltä tämän jälkeen kysytään *"Millainen on tyypillinen lintu?"*, hän vastaa ensisijaisen mielikuvansa, prototyypin pohjalta. Prototyyppi voidaan ajatella luokkansa edusyksilöksi. Näin esimerkiksi lintujen luokkaa edustaa huomattavasti onnistuneemmin esimerkiksi pääsky kuin strutsi. Prototyypin ympärille kerääntyy ihmismielessä reunatapauksia, jotka yhdessä muodostavat ihmisten yleismielikuvan tietyn olioryhmän kirjosta. Psykolingvistiikka on hyödyntänyt ansiokkaasti prototyyppien varaan rakentuvaa virittämistä tutkimuksissaan.

Kyseisen ajattelun mukaan subjektiivisuus ei näytä tuovan ongelmaa, koska huolimatta ihmisten mieleensä luomien prototyyppien lievistä eroista, ihmisten mielikuvat koskien tiettyä sanaa ovat yleensä lähes yhtenevät.
# Philosophical Transactions of the Royal Society

Vuoden 1665 ensimmäisen julkaisun kansi
**Philosophical Transactions of the Royal Society** tai **Phil. Trans.** on brittiläisen Royal Societyn kustantama tiedejulkaisu. Se on vanhin englanninkielinen tiedejulkaisu ja maailman toiseksi vanhin tiedejulkaisu. Vain ranskalainen *Journal des sçavans* on sitä vanhempi. *Journal des sçavans* ilmestyi ensimmäisen kerran maanantaina 5. tammikuuta 1665 ja *Philosophical Transactions* 6. toukokuuta 1965.
# ISSN

El Mednifico Journalin ISSN-numero
**International Standard Serial Number** eli **ISSN** on lehden, sarjan tai muun kausijulkaisun kansainvälinen standarditunnus. Sen avulla kausijulkaisu voidaan tunnistaa ja erottaa toisista kausijulkaisuista. ISSN-tunnus liittyy aina tiettyyn julkaisun nimeen, mutta ei viittaa mihinkään maahan, kieleen tai kustantajaan. Kausijulkaisu voi olla yhtä hyvin painettu, elektroninen julkaisu tai vaikkapa verkkojulkaisu.

ISSN:stä määräävä standardi on kansainvälinen ISO 3297. Tunnuksen rekisteröinnissä vaadittavia tietoja ovat julkaisun nimi, julkaisumaa, julkaisumuoto, julkaisukieli, kustantaja tai julkaisijan nimi sekä kustantajan kotipaikka, julkaisuaika, julkaisun tila (esimerkiksi, onko julkaiseminen päättynyt vai jatkuuko se) sekä ilmestymistiheys. ISSN-tunnusten antamiseen ja käyttöön ei liity tekijänoikeudellisia rajoituksia.

ISSN-tunnusten tietokantoja ovat kansallinen Fennica ja kansainvälinen ISSN Portal.

Aikakausijulkaisujen nimien lyhennyksiä käsittelee kansainvälinen standardi ISO 4.

Verkossa julkaistulle aineistolle on oma e-ISSN -tunnus, jota julkaisut voivat käyttää painetun aineiston rinnalla. ISSN-tunnisteen perusteella voidaan luoda viivakoodien kanssa käytettävä GTIN eli Global Trade Item Number. GTIN alkaa numerolla 977, jota seuraa yhdeksän numeroa. Linkittyvä ISSN (ISSN-L) on eri julkaisumuodoille tarkoitettu yhteinen tunniste, joka ryhmittelee painetut ja verkkojulkaisut yhden tunnisteen taakse.

## Tunnisteen muoto

ISSN-tunniste koostuu kahdeksannumeroisesta koodista, joka jaetaan kahdeksi neljän numeron ryhmäksi. Ryhmät erotaan viivalla. Kahdeksas numero on tarkistusluku, joka lasketaan seitsemästä edeltävästä numerosta. Viimeinen merkki voi olla "X" jos tarkistusluku olisi 10 epäselvyyksien välttämiseksi. Tunnisteen numeroille käytetään painoarvoja 8 ja 2. Numeroiden summasta otetaan jakojäännös jakamalla summa luvulla 11, jonka jälkeen saatu erotus vähennetään luvusta 11, jolloin saadaan tarkistusnumero.

Esimerkkejä:

* ISSN 0317-8471
* ISSN 1050-124X

## Katso myös

* ISBN
* ISMN

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **ISSN** Wikimedia Commonsissa

* Suomen ISSN-keskus
* Mikä on aikakauslehti Aikakausmedia.fi
* ISSN Portal - hakupalvelu ISSN-tunnisteille (englanniksi)
# Bibcode

**Bibcode** (*bibliographic code*) on tunniste kirjalliselle teokselle, jota käytetään viittaamaan artikkeleihin. Tavoite on tehokas tapa hakea artikkeleita.

Bibcode on 19 merkin pituinen tunniste, joka käyttää muotoa `YYYYJJJJJVVVVMPPPPA`:

* YYYY on julkaisuvuosi
* JJJJJ on standardilyhenne julkaisulle
* VVVV on vuosikerran tunniste julkaisun tyypin mukaan
* M on julkaisutyypin tunniste
	+ E on elektroninen yhteenveto
	+ L on kirje
	+ P on Pink Paper -julkaisu
	+ lisäksi Q-Z
* PPPP on sivunumero, suuremmille sivunumeroille kuin 9999 se jatkuu m-sarakkeessa
* A on ensimmäinen kirjain ensimmäisen tekijän sukunimestä

Kentät täydennetään pisteillä (.) jotta tunnisteet ovat aina 19 merkkiä pitkiä.

Esimerkiksi viite *Rester, C. et. al, 1989, ApJ, 342, L71* esitetään bibcodena muodossa **1989ApJ...342L..71R**.

## Katso myös

* Digital object identifier

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Bibliographic Code Abbreviations (englanniksi)
* ADS Bibcode Verification (englanniksi)
* The ADS Bibliographic Reference Resolver (englanniksi)
# Semantic Scholar

| Semantic Scholar |
| --- |
|  |
| Verkkosivusto |  |
| Tyyppi | hakukone |
| Avattu | 2015 |
| Infobox OK |

**Semantic Scholar** on tieteellisten artikkelien hakupalvelu, joka on perustettu vuonna 2015. Palvelun rahoittajiin kuului muun muassa Paul Allen. Palvelu perustuu tekoälyn käyttöön. Palvelussa oli aluksi artikkeleita tietojenkäsittelytieteestä, geotieteistä ja neurotieteestä. Vuonna 2017 palveluun lisättiin lääketieteen artikkeleita.

## Lähteet
# Smithsonian-instituutti

| Smithsonian-instituutti Smithsonian Institution |
| --- |
|  |
|  Instituutin päärakennus eli "linna" Washingtonin keskustassa National Mall -keskuspuistossa |
| Tyyppi | Instituutio, yleishyödyllinen yhteisö, museo |
| Sijainti | Smithsonian Institution Building, Washington D.C. |
| Koordinaatit | 38°53′19″N, 77°1′34″W |
| Perustettu | 10. elokuuta 1846 |
| Johtaja | Lonnie Bunch  |
| Kotisivut | si.edu |
|
Smithsonian-instituutti
 |
|  |
|
[ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  |
| Infobox OK |

**Smithsonian-instituutti** (*Smithsonian Institution*) on Yhdysvaltain valtion rahoittama koulutus- ja tutkimuslaitos, jolla on myös omia museoita ja eläintarha. Instituutin tutkimusaloja ovat luonnontieteiden lisäksi yleinen historia ja taidehistoria. Se on julkaissut vuodesta 1970 alkaen omaa, kuukausittain ilmestyvää tiedelehteä. Museoiden kokoelmissa on yli 142 miljoonaa esinettä. Useimmat laitokset toimivat Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonissa.

## Historia

James Smithson (1765–1829), suurlahjoittaja.
Smithsonian-instituutti perustettiin brittiläisen tieteilijän James Smithsonin (1765–1829) testamenttilahjoituksella.

> »..Amerikan Yhdysvalloille laitoksen perustamiseksi lisäämään ja levittämään ihmiskunnan tietämystä ("to the United States of America, to found at Washington, an establishment for the increase and diffusion of knowledge among men.") »
>
>

## Esimerkkejä instituutin museoista ja laitoksista

* Ilmailu- ja avaruusmuseo
* Kansallinen muotokuvagalleria
* Amerikkalaisen taiteen museo
* Kansallinen luonnonhistorian museo
* Yhdysvaltain historian museo
* Kansallinen Amerikan intiaanien museo
* Afroamerikkalaisen historian ja kulttuurin museo (suunnitteilla)
* Kansallinen postimuseo
* Tähtitieteellinen observatorio
* Eläintarha
* Cooper Hewitt -muotoilumuseo

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Koko instituutin verkkosivut
* Koulutuslaitoksen verkkosivut
* Kartta museoista
# Encyclopædia Britannica

| Encyclopædia Britannica |
| --- |
|  *Encyclopædia Britannican* nykyisinkin käytetty piikkiohdake-logo vuoden 1768 versiossa. |
| Kieli | englanti |
| Genre | tietosanakirja |
| Kustantaja | Encyclopædia Britannica, Inc. |
| Julkaistu | 1768–2010 (painettu versio) |
| Sivumäärä | 32 640 (15. painos, 2010) |
| ISBN | 978-1-59339-292-5 |
| Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta |
| Infobox OK |

*Encyclopædia Britannican* ensimmäisen painoksen (1768–1771) nimilehti.
**Encyclopædia Britannica** (latinaa, ’Brittiläinen tietosanakirja’) on vanhin englanninkielinen tietosanakirja ja maailman tunnetuimpia hakuteoksia. Se alkoi ilmestyä 1700-luvun lopulla. *Britannica* on saatavana nykyään vain sähköisenä versiona. Sen kustannuspaikkana toimii Yhdysvallat.

Sähköinen *Britannica Online* sisältää noin 120 000 artikkelia. Painetun *Britannican* koko on rajattu noin 65 000 artikkeliin. CD- ja DVD-levyversiot käsittävät yli 100 000 artikkelia.

*Britannicalla* on yli 4 000 kirjoittajaa. Aikaisempia kirjoittajia ovat olleet muiden muassa Albert Einstein (aiheesta aika-avaruus), Sigmund Freud (psykoanalyysi) ja Orville Wright (Wilbur Wright) vuoden 1926 laitokseen.

23. tammikuuta 2009 *Britannica Online* ilmoitti ryhtyvänsä sallimaan käyttäjien ehdottamat muutokset artikkeleihin. Muutokset vaativat kuitenkin toimituskunnan hyväksynnän.

*Britannican* paperiversion julkaiseminen lopetettiin vuonna 2012. Myynnin huippuvuonna 1990 sitä myytiin 120 000 sarjaa, mutta jo 1996 määrä oli pudonnut 40 000:een. CD:nä se ilmestyi 1989 ja verkossa 1994.

## *Encyclopædia Britannican* ja Wikipedian vertailu

Vuonna 2005 *Nature*-lehdessä verrattiin keskenään *Britannican* ja englanninkielisen Wikipedian luonnontieteellisiä artikkeleita. Tuloksena Wikipediasta löytyi vain hieman enemmän epätäsmällisyyksiä kuin *Britannicasta*. *Britannica* esitti vastalauseensa selvityksen laadulle. Todellisuudessa Wikipediassa oli epätäsmällisyyksiä kolmannes enemmän kuin *Britannicassa*, ja *Nature* myönsi myöhemmässä vastauksessaan otsikon ”Internet encyclopaedias go head to head” ja aloituksen ”Wikipedia comes close to Britannica in terms of the accuracy of its science entries” liioitelluiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Encyclopædia Britannica** Wikimedia Commonsissa

* Lisää luettavaa aiheesta **Encyclopædia Britannica** on Wikiaineistossa (englanniksi)
* *Encyclopædia Britannica* (englanniksi)
# Pohjois-Carolinan osavaltionyliopisto

| Pohjois-Carolinan osavaltionyliopisto |
| --- |
| North Carolina State University at Raleigh |
|  |
| Perustettu | 7. maaliskuuta 1887 |
| Tyyppi | Julkinen |
| Säätiön varat | 503 miljoonaa dollaria |
| Henkilökunta | 2 073 |
| Opiskelijoita | 34 000 |
| Sijainti | Raleigh, Pohjois-Carolina Yhdysvallat |
| www.ncsu.edu |
| Infobox OK |

**Pohjois-Carolinan osavaltionyliopisto** on vuonna 1887 perustettu yliopisto, joka sijaitsee Raleigh'ssa.

Yliopisto on osa Pohjois-Carolinan yliopiston järjestelmää. Se on listattu useasti maan viidenkymmenen parhaan julkisen yliopiston listaukseen.

## Lähteet
# Wyomingin yliopisto

| Wyomingin yliopisto |
| --- |
| University of Wyoming |
|  |
| Perustettu | 1886 |
| Tyyppi | julkinen |
| Säätiön varat | 337,5 milj. dollaria |
| Henkilökunta | 2 997 |
| Opiskelijoita | 13 992 |
| Sijainti | Laramie, Wyoming  Yhdysvallat |
| Maskotti | Cowboy Joe Pistol Pete |
| uwyo.edu |
| Infobox OK |

**Wyomingin yliopisto** (*University of Wyoming*) on yksityinen yliopisto Laramiessä, Albanyn piirikunnassa, Wyomingin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yliopisto on perustettu vuonna 1886, ja vuonna 2014 siellä opiskeli hieman alle 14 000 opiskelijaa.

Yliopistossa on kahdeksan tiedekuntaa.

Keskusjärjestö NCAA:n alaisessa yliopistourheilussa Wyomingin yliopistoa edustavat Wyoming Cowboysin/Cowgirlsin nimellä kulkevat joukkueet.

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Wyomingin yliopisto** Wikimedia Commonsissa
# Cambridge University Press

| Cambridge University Press |
| --- |
| Perustettu | 1534 |
| Perustaja | Henrik VIII |
| Toimiala | kustantaminen |
| www.cambridge.org/fi/universitypress |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Cambridge University Press** on Cambridgen yliopiston hallinnoima kirjankustantamo. Se perustettiin vuonna 1534 kuningas Henrik VIII:n luvalla. Ensimmäisenä kirjana se julkaisi *Two Treatises of the Lord His Holie Supper* vuonna 1584. Raamattuja Cambridgessa on painettu vuodesta 1591 alkaen. Kuningas Jaakon Raamattu käännettiin Cambridgessa, Oxfordissa ja Lontoossa. Cambridgen yliopiston kirjapaino on vuodesta 1775 jakanut Oxfordin yliopiston kirjapainon kanssa aseman etuoikeutettuna kirjapainona (*Privileged press*), jonka myötä sillä on oikeus painattaa Kuningas Jaakon Raamattuja ja vuoden 1662 Book of Common Prayer -kirkkokäsikirjoja. Oikeus muuttui velvollisuudeksi vuonna 1990, jolloin Cambridge University Press osti kuninkaallisen kirjapainon (*King's Printer*) asemassa toimineen kustannusyhtiö Eyre & Spottiswooden Raamattupainon.

Cambridge University Press julkaisee vuosittain noin 1 500 teosta ja 420 vertaisarvioitua tiedejulkaisua. Se on julkaissut kokonaisuudessaan noin 40 000 teosta. Monet Cambridgen julkaisemista teoksista ovat voittaneet useita palkintoja. Yliopiston kustantamien teosten kirjoittajiin lukeutuu yli 190 Nobel-palkittua. Academia Europæan *European Review* -tiedejulkaisua Cambridge University Press on julkaissut vuodesta 1998.

Cambridge University Press yhdistyi arvioinneista ja testeistä vastaavan Cambridge Assessmentin kanssa elokuussa 2021.

## Lähteet
# Aerobiologia

**Aerobiologia** on biologian osa-alue, joka tutkii kaikkea ilmavirtausten mukana passiivisena lentävää eloperäistä materiaa kuten bakteereita, sieni-itiöitä, pieniä hyönteisiä ja siitepölyä. Tunnetuin käytännön sovellus ovat allergisille suunnatut siitepölyennusteet, joita Suomessa tekee Turun yliopiston aerobiologian tutkimusryhmä.

Aerobiologialla on yhteyksiä lääketieteeseen sekä ilmatieteeseen.

## Lähteet

Biologia

|  |  |
| --- | --- |
| Osa-alueita | * Aerobiologia
* Anatomia
* Astrobiologia
* Biokemia
* Ekologia
* Eliömaantiede
* Eläintiede
* Etologia
* Evoluutiobiologia
* Fysiologia
* Genomiikka
* Hydrobiologia
* Iktyologia
* Kasvipatologia
* Kasvitiede
* Kehitysbiologia
* Kudosoppi
* Meribiologia
* Mikrobiologia
* Molekyylibiologia
* Muoto-oppi
* Neurotiede
* Paleontologia
* Parasitologia
* Perinnöllisyystiede
* Sienitiede
* Solubiologia
* Systematiikka
* Taksonomia
* Toksikologia
 |
| Käsitteitä | * abioottinen
* aineenvaihdunta
* biodiversiteetti
* biomi
* biotooppi
* biosfääri
* DNA
* ekologinen lokero
* ekosysteemi
* eliöyhteisö
* evoluutio
* kelpoisuus
* lisääntyminen
* luonnonvalinta
* populaatio
* ravinto
* sukkessio
* uhanalaisuusluokitus
* yhteyttäminen
* pääjakso
* kaari
 |
| Aiheeseen liittyvää | biologian filosofia |
# Maataloustiede

**Maataloustiede** eli *agronomia* keskittyy ruoan ja rehun tuottamiseen kasveja ja kesyjä eläimiä hyödyntämällä. Maataloustiede tutkii muun muassa maatalouden menetelmiä ja prosesseja. Maataloustieteen perinteisiä osa-alueita (maataloustieteitä) ovat mm. maatalousekonomia (maatalouden liiketaloustiede ja maatalouspolitiikka), kasvintuotantotieteet (nyk. kasvintuotannon biologia) ja kotieläintieteet (kotieläinravitsemus ja kotieläinjalostus). Maataloustieteitä tutkitaan ja opetetaan Suomessa Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa.

## Maataloustieteitä

### Maatalouden liiketaloustiede

Maatalouden liiketaloustiede (aikaisemmin maanviljelystalous) tutkii maatalousyritysten (maatilojen) toimintaa, johtamista, kannattavuutta, maksuvalmiutta yms. liiketaloudellisia seikkoja. Se on siis maatalousyrityksiin sovellettua liiketaloustiedettä.

### Maatalouspolitiikka

Maatalouspolitiikka tutkii maa- ja elintarviketaloutta sekä maaseutua yhteiskunnallisesta ja kansantaloudellisesta näkökulmasta. Se on siis lähinnä maatalouteen sovellettua kansantaloustiedettä. Maatalouspolitiikan tutkimuskenttänä ovat sekä kansalliset että kansainväliset maataloustuotteiden markkinat. Suomen liityttyä Euroopan unioniin on Euroopan unionin yhteinen maatalouspolitiikka korostunut merkitykseltään Suomen maatalouden ja maaseudun tutkimuksen kannalta.

### Kasvintuotannon biologia

Kasvintuotannon biologia käsittää useita kasvinviljelyyn liittyviä opintosuuntia. Näistä kasvinviljelytiede tutkii peltokasvien sadonmuodostusta ja viljelytekniikkaa ja puutarhatiede vastaavia asioita puutarhakasveilla. Agroekologia tutkii pelto- tai maatilaekosysteemiä ja sen vuorovaikutusta ympäristönsä kanssa. Kasvipatologiassa kseskitytään kasvien sairauksiin ja maatalouseläintieteessä viljelyksille mahdollista vahinkoa aiheuttaviin tuholaisiin.

### Kotieläinten ravitsemustiede

Kotieläinten ravitsemustieteen (aikaisemmin kotieläintiede) tutkimuskohteena ovat erityyppisten kotieläinten (märehtijät ja yksimahaiset) ravitsemusfysiologia, ruokinta ja hoito. Kotieläinten ravitsemustiede tutkii lisäksi rehujen koostumusta, käsittelyä, säilöntää ja käyttömahdollisuuksia sekä syönnin ja syöntikäyttäytymisen vaikutuksia tuotantoon.

### Kotieläinten jalostustiede

Kotieläinten jalostustiede soveltaa sekä kvantitatiivista genetiikkaa että molekyyligenetiikkaa kotieläinaineksen perinnöllisessä parantamisessa. Lisäksi tutkimusta tehdään eläinaineksen ja -kantojen perinnöllisestä monimuotoisuudesta.

## Katso myös

* Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

## Lähteet

* Hartikainen, Helinä (toim.): *Sata vuotta yliopistollista maatalousopetusta : maanviljelyskemia ja maanviljelysfysiikka & maanviljelystalous ja maanviljelysoppi juhlivat 13.3.1996*.  Helsinki:  Helsingin yliopiston soveltavan kemian ja mikrobiologian laitos, taloustieteen laitos, kasvintuotantotieteen laitos, 1996.  ISBN 951-45-7605-5

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Matti Pekkarinen: Kasvinviljelyn opetusmateriaalia (Arkistoitu – Internet Archive)
* Matti Pekkarinen: Maaseutusivut
# Bioinformatiikka

**Bioinformatiikka** on monitieteinen tutkimusala, joka kehittää ja käyttää erilaisia matematiikan, tietojenkäsittelytieteen sekä tilastotieteen menetelmiä biologisten ongelmien ratkaisuun. Bioinformatiikan määritelmä ei kuitenkaan ole täysin vakiintunut. Usein katsotaan, että bioinformatiikalla on kolme pyrkimystä: Organisoida aineistoa, jotta se saadaan tutkijoiden saataville, kehittää työkaluja ja tietoresursseja näiden aineistojen analysointiin sekä käyttää tietoresursseja ja työkaluja biologisten aineistojen analysointiin siten, että tulokset voidaan tulkita biologisesti mielekkäästi.

Bioinformatiikan tutkimuskohteita ovat muun muassa perimä, geenisekvenssit, proteiinien ja geenien rakenne, ja geenien ilmeneminen sekä niiden toiminta. Bioinformatiikkaa sovelletaan myös evoluutiotutkimuksessa. Esimerkkejä bioinformatiikan menetelmiä soveltavista biologisista tutkimusongelmista ovat tautigeenien paikannus ihmisen genomista, eliöiden perimän kartoitus, eliöiden sukulaisuussuhteiden selvittäminen ja geenien ilmenemisen tutkiminen erilaisissa ihmisen taudeissa. Varsinaista bioinformatiikan tutkimusta leimaa tietokoneohjelmien kehitykseen osallistuminen, algoritmien ja mallien kehitys sekä tiedonlouhintamenetelmien soveltaminen biologisten aineistojen analysointiin.

Erona laskennalliseen biologiaan on se, että laskennallisessa biologiassa hypoteesin testaus on korostunut, kun taas bioinformatiikka asettaa enemmän painoa tiedon hallinnalle ja teknologialähtöisille ratkaisuille.

## Opiskelu Suomessa

Suomessa bioinformatiikkaa voi opiskella yliopistossa. Ainakin Helsingin, Turun ja Tampereen yliopistot ja Aalto-yliopisto tarjoavat mahdollisuuden bioinformatiikan maisteriopintoihin, ja suuntautumisvaihtoehtona bioinformatiikka on olemassa myös Itä-Suomen yliopistossa, biolääketieteen koulutusohjelmassa.

Suomen ensimmäinen bioinformatiikan professuuri perustettiin Tampereen yliopistoon, Lääketieteellisen teknologian instituuttiin (Institute of Medical Technology) vuonna 1998. Nykyisin bioinformatiikan professoreita on Suomessa ainakin neljä ja alan tutkimusryhmiä parisenkymmentä. Suomessa toimivia bioinformatiikan alan yrityksiä ja tutkimusryhmiä on koottu Bioverkko-listaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Bioinformatiikan seura ry. (Arkistoitu – Internet Archive)
* Helsingin yliopiston BioInfon sivut
* Bioinformatiikan tutkimus ja koulutus Tampereen yliopistossa (Arkistoitu – Internet Archive)
* Turun ja Tampereen yliopistojen bioinformatiikan maisteriohjelman sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kansanterveyslehden artikkeli bioinformatiikasta (Arkistoitu – Internet Archive)
* Tieteen tietotekniikan keskuksen sivut bioinformatiikasta (Arkistoitu – Internet Archive)
# Matemaattinen biologia

**Matemaattinen biologia** eli **teoreettinen biologia** (joskus myös **biomatematiikka** tai **matemaattinen ja teoreettinen biologia**) on tieteidenvälinen eli poikkitieteellinen tutkimusala, joka pyrkii mallintamaan biologisia prosesseja matemaattisin menetelmin. Matemaattisilla malleilla on sovelluksia muun muassa solu- ja molekyylibiologiassa, fysiologiassa ja populaatioekologiassa. Differentiaaliyhtälöt, osittaisdifferentiaaliyhtälöt, differenssiyhtälöt ja stokastiset yhtälöt ovat esimerkkejä biologisia prosesseja kuvaavissa malleissa käytetyistä menetelmistä.

Matemaattinen biologia eroaa kokeellinen biologia, joka keskittyy tieteellisten teorioiden testaamiseen kokeiden avulla. Alaa kutsutaan joskus matemaattiseksi biologiaksi tai biomatematiikaksi korostaakseen matemaattista puolta, tai teoreettiseksi biologiaksi korostaakseen biologista puolta.. Teoreettinen biologia keskittyy enemmän biologian teoreettisten periaatteiden kehittämiseen, kun taas matemaattinen biologia keskittyy matemaattisten työkalujen käyttöön biologisten järjestelmien tutkimisessa, vaikka näitä termejä käytetään joskus toistensa sijasta.

Matemaattisen biologian tavoitteena on biologisten prosessien matemaattinen esittäminen ja mallintaminen hyödyntäen sovelletun matematiikan tekniikoita ja työkaluja. Se voi olla hyödyllinen sekä teoreettisessa että käytännön tutkimuksessa. Järjestelmien kuvaaminen kvantitatiivisella tavalla tarkoittaa, että niiden käyttäytymistä voidaan simuloida paremmin, ja siten voidaan ennustaa ominaisuuksia, jotka eivät välttämättä ole kokeilijan havaittavissa. Tämä edellyttää tarkkoja matemaattisia malleja. Elävien järjestelmien monimutkaisuuden vuoksi teoreettinen biologia hyödyntää useita matematiikan aloja, ja on myötävaikuttanut uusien tekniikoiden kehittämiseen.

## Historia

### Varhainen historia

Fritz Müller kuvasi vuonna 1879 evolutiiviset hyödyt ilmiöstä, jota nykyään kutsutaan Müllerin mimikryksi, ja tämä kuvaus oli merkittävä, koska se oli ensimmäinen kerta, kun evoluutiobiologiassa käytettiin matemaattista argumenttia osoittamaan, kuinka voimakas luonnonvalinnan vaikutus voisi olla, ellei oteta huomioon Malthusin keskustelua populaation kasvun vaikutuksista, jotka vaikuttivat Charles Darwiniin: Malthus väitti, että kasvu olisi eksponentiaalista (hän käytti sanaa "geometrinen"), kun taas resurssit (ympäristön kantokyky) voisivat kasvaa vain aritmeettisesti.

Termiä "teoreettinen biologia" käytettiin ensimmäisen kerran Johannes Reinken monografian otsikkona vuonna 1901, ja pian sen jälkeen Jakob von Uexküll vuonna 1920. Yhtenä perustavana teoksena pidetään D'Arcy Thompsonin kirjaa "On Growth and Form" (1917), ja muita varhaisia pioneereja ovat Ronald Fisher, Hans Leo Przibram, Vito Volterra, Nicolas Rashevsky ja Conrad Hal Waddington.

## Tutkimus

Matemaattista biologiaa voidaan soveltaa monessa eri tutkimuaiheessa, joihin kuuluvat muun muassa complex systems -biologia, evoluutiobiologia, komputationaalinen neurotiede ja matemaattinen biofysiikka.

## Lähteet