Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kanukat

| Kanukat |
| --- |
|  Pensaskanukka (*Cornus alba*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kladi: | Putkilokasvit Tracheophyta |
| Kladi: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Kladi: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
| Kladi: | Aitokaksisirkkaiset |
| Lahko: | Cornales |
| Heimo: | Kanukkakasvit Cornaceae |
| Suku: | **KanukatCornus* L. |
| Katso myös |
|   Kanukat Wikispeciesissä   Kanukat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Kanukat** (*Cornus*) on suku kanukkakasvien (Cornaceae) heimossa. Sukuun kuuluvat lajit ovat kesävihantia yksikotisia pensaita tai pieniä puita ja joskus ruohoja. Lehdet kasvavat vastakkain ja ovat ehyitä ja ehytlaitaisia. Lehtien sivusuonet ovat eteenkaartuvia. Kukinto on sarjamainen tai latvahuiskilo ja tiheä. Kukat ovat kaksineuvoisia ja pieniä; verhiö ja teriö ovat neljälehtisiä. Hedelmä on kaksisiemeninen luumarja.

## Lajeja, alalajeja ja lajikkeita

* *Cornus alba* – pensaskanukka eli idänkanukka → pensaskanukkaryhmä
	+ *Cornus alba* 'Elegantissima' ('Argenteomarginata') – laikkukirjokanukka
	+ *Cornus alba* 'Gouchaultii', 'Spaethii' – keltakirjokanukka
	+ *Cornus alba* 'Kesselringii' – verikanukka
	+ *Cornus alba* 'Siberian Pearls' – helmikanukka
	+ *Cornus alba* 'Sibirica' – korallikanukka
	+ *Cornus alba* 'Sibirica Variegata' – viirukirjokanukka
	+ *Cornus alba* subsp. *alba* (*C. alba* s.str.) – idänpensaskanukka, idänkanukka
* *Cornus alternifolia* – lännenpagodikanukka
* *Cornus amomum* – silkkikanukka
* *Cornus canadensis* – kanadanruohokanukka
* *Cornus capitata* – nuppikanukka
* *Cornus controversa* – idänpagodikanukka
* *Cornus florida* – lännenkukkakanukka
* *Cornus kousa* – liljakanukka
	+ *Cornus kousa* subsp. *kousa* – japaninliljakanukka
* *Cornus mas* – punamarjakanukka
* *Cornus nuttallii* – oregoninkanukka
* *Cornus obliqua* – suppukanukka (syn. *C. amomum* subsp. *obliqua* – suippusilkkikanukka)
* *Cornus racemosa* – terttukanukka
* *Cornus rugosa* – kurttukanukka
* *Cornus sanguinea* – pikikanukka eli mustamarjakanukka
	+ *Cornus sanguinea* subsp. *sanguinea* – euroopanpikikanukka
* *Cornus sericea* (syn. *C. alba* subsp. *stolonifera*) – lännenkanukka (lännenpensaskanukka)
	+ *Cornus sericea* 'Flaviramea' – keltaoksakanukka
	+ *Cornus sericea* 'Kelsey's Dwarf' – kääpiökanukka
* *Cornus suecica* – ruohokanukka
* *Cornus volkensii* – afrikankanukka

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Cornus*
* Funet: Kanukat (*Cornus*)
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): *Cornus* (englanniksi)
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): *Cornus* (englanniksi)
* Flora of China: *Cornus* (englanniksi)
# Prokopios

**Prokopios** (lat. *Procopius Caesarensis*; kreik. Προκόπιος ὁ Καισαρεύς, *Prokopios o Kaisareus*; noin 500 Kesarea — noin 554/555 tai noin 562) oli itäroomalainen historioitsija.

Prokopios kirjoitti kahdeksan kirjaa keisari Justinianus I:n käymistä sodista ja yhden kirjan keisarin rakennuttamista rakennuksista. Hänen kuuluisin*lähde?* kirjansa *Salattu historia* (lat. *Historia Arcana*, kr. *Anekdota*) kertoo keisarillisen hovin skandaaleista ja juoruista, joita Prokopios ei voinut virallisiin historiankirjoihinsa panna. Teos on kirjoitettu joskus vuosien 550 ja 562 välillä.

Prokopios toimi sotapäällikkö Belisariuksen lainopillisena avustajana ja kirjurina. Hän seurasi Belisariuksen mukana hänen sotaretkillään persialaisia, vandaaleja ja gootteja vastaan. Prokopios on tärkein lähteemme vandaalisodasta, jonka Justinianus kävi Pohjois-Afrikassa vandaaleja vastaan.

## Lähteet

* Paavo Castrén & Leena Pietilä-Castrén: *Antiikin käsikirja*.  Helsinki:  Otava, 2006.  ISBN 951-1-12387-4
* Warren Treadgold: *The early Byzantine historians*.  Palgrave Macmillan, 2010.  ISBN 978-0-230-24367-5  (englanniksi)

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Prokopioksen teoksia (Project Gutenberg) (englanniksi)
* Procopius of Caesarea: *The Secret History* ("Salattu historia") (Arkistoitu – Internet Archive) (Medieval Sourcebook) (englanniksi)
* Procopius of Caesarea: *The Secret History* (englanniksi)
* Procopius of Caesarea: *The Buildings* (englanniksi)
# Andrea Cesalpino

| Andrea Cesalpino |
| --- |
|  Andrea Cesalpino |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 1524 tai 1525 |
| **Kuollut** | 23. helmikuuta 1603 |
| Kansalaisuus | Italia |
| Koulutus ja ura |
| Oppilaat | Michele Mercati |
| Tutkimusalue | taksonomia |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Andrea Cesalpino** (lat. *Andreas Cæsalpinus*, joskus myös **Cesalpinus**) (1524 tai 1525 – 23. helmikuuta 1603) oli italialainen lääkäri, filosofi ja kasvitieteilijä. Hän esitti vuonna 1583 ensimmäisen yrityksen luokitella kasvit pelkästään niiden biologisten ominaisuuksien pohjalta. Modernin biologisen taksonomian 1600-luvun lopulla luoneet luonnontutkijat havaitsivat Cesalpinon ennakoineen merkittävästi heidän ajatuksiaan.

Cesalpinon nimeämien kasvien tieteellisissä nimissä käytetään nimen perään lisättävää auktorilyhennettä "Cesalpino".

## Lähteet

Peter J. Bowler: *Ympäristötieteiden historia*.  (suomentanut Kimmo Pietiläinen, julk. 1997)  Helsinki:  Art House, 1992.

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Andrea Cesalpino** Wikimedia Commonsissa
# Mestariteos

**Mestariteos** on poikkeuksellisen hyvänä pidetty teos tai sellainen, jota voidaan pitää taiteilijan uran parhaana.

Tunnettuja mestariteoksia ovat Leonardo Da Vincin *Mona Lisa*, Michelangelon *Daavid*, Ludwig van Beethovenin *Yhdeksäs sinfonia*, William Shakespearen *Hamlet*, Danten *Jumalainen näytelmä*, Leo Tolstoin *Sota ja rauha* ja Goethen *Faust*.

## Katso myös

* Magnum opus

## Lähteet
# Joseph Pitton de Tournefort

| Joseph Pitton de Tournefort |
| --- |
|  Joseph Pitton de Tournefort |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 5. kesäkuuta 1656 Aix-en-Provence, Ranska |
| **Kuollut** | 28. joulukuuta 1708 (52 vuotta) Pariisi, Ranska |
| Koulutus ja ura |
| Instituutti | Jardin des Plantes |
| Oppilaat | Antoine de Jussieu, Michel-Louis Reneaulme de Lagaranne ja Sébastien Vaillant |
| Tutkimusalue | kasvitiede |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Joseph Pitton de Tournefort** (5. kesäkuuta 1656 Aix-en-Provence, Ranska – 28. joulukuuta 1708 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen kasvitieteilijä. Hänen tutkimuksensa olivat merkittäviä kaksiosaisen tieteellisen nimen määrittelyssä.

Tournefort kiinnostui kasvitieteestä jo pienenä. Hän pystyi aloittamaan kasvitieteen opinnot vasta isänsä kuoleman jälkeen, sillä isä oli laittanut hänet opiskelemaan teologiaa. Tournefort opiskeli ensin fransiskaanimunkki Charles Plumier’n alaisuudessa ja myöhemmin Jardin des Plantesissa Pierre Magnolin johdolla. Vuonna 1688 Tournefort nimettin Jardin des Plantesin professoriksi, jona hän toimi kuolemaansa asti.

Tournefort keräsi matkoiltaan Pyreneille, Vähään-Aasiaan ja Kreikkaan laajan kasvikokoelman ja sai mainetta kasvitieteellisillä teoksillaan, erityisesti *Éléments de botaniquella* (1694). Teos oli menestys, ja siitä otettiin latinankielinen painos vuonna 1700. Samana vuonna Tournefort johti tutkimusmatkaa itäisen Välimeren alueella ja Lähi-itään. Matkalla oli mukana taiteilija Claude Aubriet, jonka kanssa Tournefort luetteloi 1 356 kasvilajia. Matkasta kertonut *Relation d’un voyage du Levant* julkaistiin vasta Tournefortin kuoleman jälkeen.

Tournefortin työ oli merkittävä kaksiosaisen tieteellisen nimen kehittymisessä. Hän käytti luokittelussa sukunimeä ja lisäksi määritteli lisäksi lajin muutamalla sanalla. Tournefort perusti luokittelunsa kukan ja hedelmän rakenteelle.

## Lähteet
# Species Plantarum

Ensimmäisen osan kansi.
**Species Plantarum** on ruotsalaisen luonnontutkijan Carl von Linnén kirjoittama teos vuodelta 1753. Kirjassa Linné luettelee kaikki tuntemansa kasvilajit ja antaa niille kaksiosaisen tieteellisen nimen aikaisempien monisanaisten kuvausten sijaan.

*Species Plantarumin* ilmestymisaika on sovittu lähes kaikkien kasviryhmien nomenklatuurin alkamisajankohdaksi, ei kuitenkaan sammalten ja osan levistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Linnaeus Link Union Catalogue (Arkistoitu – Internet Archive)
# Erasmus Darwin

| Erasmus Darwin |
| --- |
|  |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 12. joulukuuta 1731 Elston, Nottinghamshire, Englanti |
| **Kuollut** | 18. huhtikuuta 1802 Breadsall, Derby, Englanti |
| Koulutus ja ura |
| Tutkinnot | St John's College (Cambridge) Edinburgh Medical School |
| Tutkimusalue | Lääketiede, fysiologia |
| Tunnetut työt | Evoluutioteorian varhaiset pohdinnat |
|
Yllä ilmoitetut koulut olivat paikkoja, jossa Darwin opiskeli. Tutkintoa hän ei niissä tietojen mukaan saanut.
 |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Erasmus Darwin** (12. joulukuuta 1731 – 18. huhtikuuta 1802) oli englantilainen lääkäri ja luonnontutkija, joka kirjoitti suorasanaisia runoja ja asiateoksia, jotka herättivät aikalaisissa kiinnostusta ja keskustelua kehitysopillisten uusien ajatusten vuoksi. Erasmus Darwin oli naimisissa kahdesti ja hän sai yli kymmenen lasta. Hän oli myös kahden tunnetun tieteilijän, evoluutioteorian esittäjä Charles Robert Darwinin (1809–1882) ja monella alalla toimineen Francis Galtonin (1822–1911) isoisä.

Erasmus Darwin syntyi perheensä kuopukseksi Nottingshamshiressa. Hänen isänsä oli asianajaja Robert Darwin ja äiti Elizabeth Hill. Darwin opiskeli Cambridgen ja Edinburghin yliopistoissa. Hänen tieteelliseksi päätyökseen jäi *Zoonomia* (1794-1796) ja runouden saralta *The Botanic Garden* (1789-1792).

Darwin oli Lunar societyn perustajajäseniä, ja seura kokoontui aluksi hänen kotonaan.

## Teoksia

* *A system of vegetables, according to their classes* (1783)
* *The families of Plants with their natural characters* (1787)
* *The Botanic Garden* (1789-1792)
* *Zoonomia* (1794-96)
* *A plan for the conduct of female education in boarding schools* (1797)
* *Phytologia, or the philosophy of agriculture and gardening* (1800)
* *The temple of nature or the origin of society* (1803)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Erasmus Darwin** Wikimedia Commonsissa
# Vestiges of the Natural History of Creation

Kirjan kahdennentoista painoksen kansi vuodelta 1884.
**Vestiges of the Natural History of Creation** on Robert Chambersin vuonna 1844 julkaistu lajien kehittymistä käsittelevä kirja. Kirjassa Chambers esitti, että ihminen polveutuu alemmista lajeista - kuten kaloista. Teos julkaistiin alun perin nimettömänä ja vasta 40 vuotta myöhemmin Chambers paljasti kirjoittaneensa kyseisen kirjan. Kirja sai aikansa uskovaisessa yhteiskunnassa aikaan suuren kohun ja sekä tiedemiehet että papisto tyrmäsivät sen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vestiges of the Natural History of Creation Gutenberg-projektissa (englanniksi)
# Robert Chambers

Robert Chambers
**Robert Chambers** (10. kesäkuuta 1802 – 17. maaliskuuta 1871) oli skotlantilainen kirjailija ja kustantaja. Hänen ehkä tunnetuin julkaisunsa on anonyyminä julkaistu *Vestiges of the Natural History of Creation*. Hänet valittiin Geological Society of Londonin jäseneksi vuonna 1844*lähde?*.

## Lähteet
# Hesperornis

| *Hesperornis* |
| --- |
|  *Hesperornis regalis* |
|
Myöhäisliitukausi 83,5–78 Ma
PreЄ
Є
O
S
D
C
P
T
J
K
Pg
N |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Linnut Aves |
| Alaluokka: | †Hesperornithes |
| Lahko: | †Hesperornithiformes |
| Heimo: | †Hesperornithidae |
| Suku: | †Hesperornis Marsh, 1872 |
| Synonyymit |
| * *Lestornis* Marsh, 1876
* *Coniornis* Marsh, 1893
* *Hargeria* Lucas, 1903
 |
| Lajit |
| * †*H. regalis* Marsh, 1872
* †*H. crassipes* Marsh, 1876
* †*H. gracilis* Marsh, 1876
* †*H. altus* Marsh, 1893
* †*H. montana* Schufeldt, 1915
* †*H. rossicus* Nesov & Yarkov, 1993
* †*H. bairdi* Martin & Lim, 2002
* †*H. chowi* Martin & Lim, 2002
* †*H. macdonaldi* Martin & Lim, 2002
* †*H. mengeli* Martin & Lim, 2002
 |
| Katso myös |
|   Hesperornis Wikispeciesissä   Hesperornis Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Hesperornis** oli myöhäisliitukaudella elänyt esihistoriallinen, kookas ja lentokyvytön merilintu. Se kasvoi jopa 1,8 metriä pitkäksi. Suvusta tunnetaan useita lajeja. Paleontologi Othniel Charles Marsh löysi ensimmäisenä *Hesperorniksen* fossiileita Kansasin länsiosista Yhdysvalloista vuonna 1870. Löydösten merkittävä havainto oli linnun hampaat, jotka tukivat Marshin teoriaa lintujen polveutumisesta lihaa syöneistä teropodeista.

## Luokittelu

Tutkijat ovat luokitelleet *Hesperorniksen* lintulahkoon Hesperornithiformes. Liitukauden kerrostumista on löydetty *Hesperorniksen* jälkeen myös muita hampaallisia lintuja Pohjois-Amerikasta, Kiinasta ja Pohjois-Koreasta. Hampaat ovat erittäin alkeellinen piirre lintujen kehityslinjassa: kaikki hampaalliset linnut kuolivat sukupuuttoon 65 miljoonaa vuotta sitten dinosaurusten kanssa.

## Elintavat

*Hesperornis* vietti suurimman osan elämästään oletettavasti avomerellä kelluen ja kalaparvien perässä sukellellen. Linnun virtaviivainen ruumis, pitkät koivet ja räpyläjalat olivat eduksi sukeltamisessa. Kun lintu oli saavuttanut riittävän vauhdin veden alla, se saattoi ohjata ja tasapainottaa kulkuaan siipiensä avulla. *Hesperornis* vaelsi mahdollisesti joko uiden tai merivirtojen mukana ajelehtien.

Linnut kerääntyivät parittelu- ja pesimäaikoina saarille sekä kivisille riutoille suurina parvina. Hennot jalat eivät jaksaneet kannatella koko painoa maalla, joten linnut etenivät ryömimällä mahallaan ja työntämällä samalla itseään koivillaan. *Hesperornis* oli maalla helppo saalis dinosauruksille ja pesiä ryöstelleille lentoliskoille. Linnulla oli vihollisia myös meressä: sen luita on löydetty sekä haikalojen, mosasaurien että lukuisten muiden meripetojen fossiileista.

## Lähteet
# Richard Owen

| Richard Owen |
| --- |
|  |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 20. heinäkuuta 1804 Lancaster, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta |
| **Kuollut** | 18. joulukuuta 1892 (88 vuotta) Richmond Park, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| Kansalaisuus | Britannia |
| Koulutus ja ura |
| Tutkimusalue | vertaileva anatomia, paleontologia |
| Tunnetut työt | Natural History Museum |
| Palkinnot | Clarke-mitali (1878) |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Richard Owen** (20. heinäkuuta 1804 – 18. joulukuuta 1892) oli brittiläinen eläintieteilijä, anatomi ja paleontologian tutkija. Parhaiten hänet tunnetaan eläinfossiileiden ja etenkin dinosaurusten fossiileiden tutkijana. Hän oli ensimmäinen tieteilijä, joka erotti hirmuliskot omaksi erilliseksi ryhmäksi nykyisistä liskoista, ja hän antoi ryhmälle nimityksen *Dinosauria*. Owenia on luonnehdittu 1800-luvun puolivälin etevimmäksi brittiläiseksi eläintieteilijäksi. Hän oli johtava hahmo Natural History Museum -museon perustamisessa sekä aktiivinen darwinismin vastustaja.

## Elämäkerta

Owen syntyi Lancesterin kaupungissa vuonna 1804 ja jo 16-vuotiaana hän pääsi syntymäpaikkansa lääkärin oppipojaksi. Hän valmistui Edinburgh’n yliopistosta vuonna 1824, mutta jatkoi anatomian opintoja yliopistossa vielä vuoteen 1825 saakka, jolloin hän pääsi töihin Saint Bartholomew’s Hospitaliin Lontooseen. Siellä hän opetti vuoteen 1836 saakka, jolloin hän sai hunterilaisprofessorin (engl. *Hunterian professor*) paikan Royal College of Surgeonsissa. Virassaan Owen sai mahdollisuuden analysoida Regent’s Parkin eläintieteellisessä puistossa kuolleiden eläinten ruumiita. Saamansa kokemuksen siivittämänä Owen kykeni tutkimaan fossiloituneita luita, joita tuohon aikaan löydettiin kasvavaa tahtia Etelä-Englannista ja Manner-Euroopasta. Owen kuvasi vuonna 1841 ensimmäisen suuren liskonsa *Cetiosaurukseksi*, jonka luut brittitutkija William Buckland oli kerännyt. Samana vuonna hän loi eläinkunnan luokitukseen *Dinosauria*-taksonin.

Owen kuvasi ensimmäisen kunnollisen fossiilin pohjalta liskoa ja lintua muistuttavan *Archaeopteryx*-lajin. Vaikka fossiililöytö tuki vahvasti Darwinin väitteitä ei Owen halunnut uskoa evoluutioon tai luonnonvalintaan. Luomisoppiin perustuvan teoriansa ansiosta Owen nautti konservatiivien luottamusta, minkä avulla hän nousi yhdeksi viktoriaanisen ajan vaikutusvaltaisimmaksi tieteilijäksi. Owen sai ritarinarvon vuonna 1884 ja hänelle lahjoitettiin kuninkaallinen asunto Richmond Parkista vuonna 1854.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Richard Owen** Wikimedia Commonsissa
# Thomas Henry Huxley

Thomas Henry Huxley
**Thomas Henry Huxley** (4. toukokuuta 1825 – 29. kesäkuuta 1895) oli brittiläinen biologi, joka puolusti Charles Darwinin evoluutioteoriaa. Hän saikin lempinimen *Darwinin bulldoggi*.

Hänen väittelynsä Richard Owenia vastaan todistivat, että ihmisen ja gorillan ruumiinrakenteessa oli suuria yhtäläisyyksiä. Huxley ei itse hyväksynyt monia Darwinin ajatuksia, kuten gradualismia, jonka mukaan kehitys muodostuu pienistä asteittaisista muutoksista.

Huxley kehitti termin *agnostisismi* kuvaamaan omaa uskonnollisuuttaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Thomas Henry Huxley** Wikimedia Commonsissa
# Parafyleettinen ryhmä

Selkärankaisten yksinkertainen kladogrammi. Matelijat (sininen) on **parafyleettinen** ryhmä, sillä sen ulkopuolelle on rajattu linnut (Aves). Sauropsidit (Sauropsida, keltainen) sen sijaan on **monofyleettinen** ryhmä eli kladi, joka sisältää sauropsidien kantamuodon ja kaikki sen jälkeläiset, niin matelijat kuin linnut. Tasalämpöiset eläimet (linnut ja nisäkkäät, punainen) on **polyfyleettinen** ryhmä.
**Parafyleettinen ryhmä** on kladistiikassa karsittu monofyleettinen eliöiden ryhmä (kladi), joka sisältää lajien yhteisen kantamuodon, mutta sulkee pois tiettyjä monofyleettisiä ryhmiä – yleensä yhden tai kaksi. Nykyisessä tieteellisessä luokittelussa parafyleettistä ryhmää ei yleensä pidetä suositeltavana. Termiä *parafyleettinen* käytetään pääasiassa fylogenetiikassa, mutta joskus myös kielihistoriassa.

Hyvänä esimerkkinä voidaan pitää perinteistä matelijoiden luokkaa (Reptilia), joka sisältää matelijoiden kantamuodon ja kaikki siitä polveutuneet matelijalajit, niin elävät kuin sukupuuttoon kuolleet, mutta se sulkee pois linnut, ja on siten parafyleettinen (toiset matelijat ovat läheisempää sukua linnuille kuin toisille matelijoille). Sen sijaan matelijoiden ja lintujen muodostama Sauropsida-kladi on monofyleettinen.

## Esimerkkejä

| Parafyleettinen taksoni | Ulkopuolelle rajatut kladit | Monofyleettinen taksoni |
| --- | --- | --- |
| Esitumaiset | Aitotumaiset | Eliökunta |
| Alkueliöt | Eläimet, kasvit ja sienet | Aitotumaiset |
| Selkärangattomat | Selkärankaiset | Eläinkunta |
| Madot | Useita ryhmiä | Nephrozoa |
| Säteittäissymmetriset | Kaksikylkiset | Eumetazoa |
| Kalat | Tetrapodit | Selkärankaiset |
| Vesikalvottomat | Vesikalvolliset | Selkärankaiset |
| Sammakkoeläimet | Vesikalvolliset | Tetrapodit |
| Labyrinthodontia | Lepospondyli, Lissamphibia ja vesikalvolliset | Tetrapodit |
| Ichthyostegalia | Tetrapodit | Stegocephalia |
| Anthracosauria | Vesikalvolliset | Reptiliomorpha |
| Matelijat | Linnut | Sauropsida |
| Anapsidit | Diapsidit (paitsi kilpikonnat) | Sauropsida |
| Liskot | Käärmeet ja matoliskot | Suomumatelijat |
| Plagiaulacida | Cimolodonta ja Arginbaataridae | Multituberculata |
| Pelykosaurit | Terapsidit | Synapsidit |
| Sorkkaeläimet | Valaat | Cetartiodactyla |
| Muinaisvalaat | Neoceti | Valaat |
| Tekodontit | Crocodylomorpha, Avemetatarsalia ja Euparkeriidae | Archosauriformes |
| Rauisuchia | Crocodylomorpha | Pseudosuchia |
| Liskolinnut | Nykyiset linnut | Avialae |
| Sammalet | Putkilokasvit | Versokasvit |
| Paljassiemeniset | Koppisiemeniset | Siemenkasvit |

## Katso myös

* Kladi; monofyleettinen ryhmä, joka sisältää kantamuodon ja sen kaikki jälkeläislajit
* Polyfyleettinen ryhmä; sisältää eri lajeja kahdesta tai useammasta monofyleettisestä ryhmästä
* Kladogrammi; eliöiden sukulaisuussuhteita kuvaava puumainen kaava
# Aktinobakteerit

| Actinobacteria |
| --- |
|  *Actinomyces israelii* |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Bakteerit Bacteria |
| Pääjakso: | Actinobacteria |
| Luokka: | Aktinobakteerit **Actinobacteria** Cavalier-Smith, 2002 |
| Lahkot |
| * Acidimicrobidae
	+ Acidimicrobiales
* :Sisältää vain suvun *Acidimicrobium*
* Actinobacteridae
	+ Actinomycetales
	+ Bifidobacteriales
* Coriobacteridae
	+ Coriobacterales
* :Sisältää vain heimon Coriobacteriaceae
* Rubrobacteridae
	+ Rubrobacterales
* :Sisältää vain suvun *Rubrobacter*
* Sphaerobacteridae
	+ Sphaerobacterales
* :Sisältää vain suvun *Sphaerobacter*
 |
| Katso myös |
|   Aktinobakteerit Wikispeciesissä   Aktinobakteerit Commonsissa
 |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Aktinobakteerit** (Actinobacteria) eli **aktinomykeetit** ovat eräs bakteerien luokka. Aktinobakteerit ovat laaja gram-positiivisesti värjäytyvien maaperäbakteerien ryhmä. Ne muodostavat itiöitä ja rihmastoa ja ovat immunologisesti aktiivisia. Niiden vanhentunut nimitys on **sädesienet**.

Suurin osa lääketieteellisesti tai teollisesti merkittävistä aktinobakteereista kuuluu Actinomycetales-lahkoon. Tällaisia aktinobakteereita ovat muun muassa seuraavat:

* *Mycobacterium*-suvun bakteerit, jotka aiheuttavat tuberkuloosia ja lepraa
* *Corynebacterium*-suvun bakteerit, joista *Corynebacterium diphtheriae* aiheuttaa kurkkumätää
* *Actinomyces*-suvun bakteerit, jotka aiheuttavat aktinomykoosia
* *Nocardia*-suvun bakteerit, jotka aiheuttavat nokardioosia
* *Streptomyces*-suvun bakteerit, joita käytetään tuottamaan antibiootteja

Aktinobakteerien esiintymistä ihmisten käytössä olevissa rakennuksissa pidetään merkkinä epätavallisesta mikrobilähteestä rakennuksessa.

## Lähteet

* Andersson, Maria & Salkinoja-Salonen, Mirja: *Myrkylliset mikrobit sisätiloissa*.  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 1999.  ISBN 951-45-8031-1
* Ovatko sädesienet niin haitallisia kuin pelätään?

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Laji.fi: Actinobacteria
* Aktinobakteerit. *IndoorAid*. Arkistoitu 24.8.2018. Viitattu 11.5.2020.
* *Kosteusvauriokohteiden yleisimmät mikrobit ja niiden terveysvaikutukset*, s. 7.  Cleanside.  Teoksen verkkoversio Viitattu 11.5.2020.
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): *Actinobacteria* (TSN 956099) *itis.gov*. Viitattu 11.5.2020. (englanniksi)
* National Center for Biotechnology Information (NCBI): Actinobacteria, taxonomy (englanniksi)