Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 24 tunnin kello

| 24 tunnin kello | 12 tunnin kello |
| --- | --- |
| Vuorokauden alku, "keskiyö" |
| 0.00 | 12:00 a.m. |
| 1.00 | 1:00 a.m. |
| 2.00 | 2:00 a.m. |
| 3.00 | 3:00 a.m. |
| 4.00 | 4:00 a.m. |
| 5.00 | 5:00 a.m. |
| 6.00 | 6:00 a.m. |
| 7.00 | 7:00 a.m. |
| 8.00 | 8:00 a.m. |
| 9.00 | 9:00 a.m. |
| 10.00 | 10:00 a.m. |
| 11.00 | 11:00 a.m. |
| 12.00 | 12:00 p.m. 12 noon |
| 13.00 | 1:00 p.m. |
| 14.00 | 2:00 p.m. |
| 15.00 | 3:00 p.m. |
| 16.00 | 4:00 p.m. |
| 17.00 | 5:00 p.m. |
| 18.00 | 6:00 p.m. |
| 19.00 | 7:00 p.m. |
| 20.00 | 8:00 p.m. |
| 21.00 | 9:00 p.m. |
| 22.00 | 10:00 p.m. |
| 23.00 | 11:00 p.m. |
| 24.00 ks 0.00 | undefined |
| Vuorokauden loppu |

**24 tunnin kello** on tapa ajan esittämiseen, jossa vuorokauden tunnit on numeroitu arvoilla 0–23 keskiyöstä alkaen. 24 tunnin kello on maailman yleisimmin käytetty ajan esitysmuoto.

12 tunnin kello eli järjestelmä, jossa samoilla numeroilla 1–12 merkitään sekä aamu- että iltapäivän tunteja, jotka tarvittaessa erotetaan toisistaan esimerkiksi merkinnöillä AM ja PM, ovat käytössä muun muassa Australiassa, Kanadassa (pois lukien Quebec), Intiassa, Filippiineillä sekä Yhdysvalloissa. Monissa maissa käytetään sekä 12 että 24 tunnin muotoja. 12 tunnin muotoa käytetään yleensä puhekielessä. 24 tunnin muodosta käytetään Yhdysvalloissa myös nimitystä **sotilasaika** ja **astronominen aika**. 24 tunnin esitysmuoto on standardin ISO 8601 mukainen esitysmuoto. Ilmailussa ja merenkulussa 24 tunnin esitysmuoto on kansainvälinen standardi.

## Kellonajan esitys Suomessa

Ennen itsenäisyyttä Suomessa käytettiin 12-tuntista kellonajan merkintää lisukkeilla ap. (aamupäivä) ja ip. (iltapäivä), joskus e.p.p. ja j.p.p. (ennen ja jälkeen puolen päivän). Ruotsiksi nimitykset olivat f.m. ja e.m.. Siirtymä 24-tuntiseen kelloon tapahtui 1920-30-luvuilla. Euroopan rautateiden vuoden 1926 aikataulukonferenssissa sovittiin yhteisestä siirtymisestä 24 tunnin esitystapaan. Skandinavian ja Saksan rautatiet siirtyivät tähän keväällä 1927 ja Valtionrautatiet 15. toukokuuta 1928.

## Tietokoneiden tuki

Useimmissa maissa tietokoneet käyttävät 24 tunnin aikaa. Yleensä käyttäjä voi helposti vaihtaa 24 tunnin muotoon kieliasetuksista (alueasetuksia muuttamatta).

Rannekello 24-tunnin kellotaululla.
## Lähteet

## Katso myös

* Military Time (Arkistoitu – Internet Archive)
# Normaaliaika

**Normaaliaika** on aikavyöhykejärjestelmän mukainen aika. Suomen normaaliaika on UTC+2 ja kesäaika on tunnin enemmän eli UTC+3. Ennen kesäajan käyttöönottoa 1981 Suomessa noudatettiin normaaliaikaa ympärivuotisesti.

## Katso myös

* Kesäaika
* Suomen aika

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* "Standard Time, Winter Time, Normal Time" (timeanddate.com)
# Keskipäivä

**Keskipäivä** on noin kello 12:n aika päivällä. Sanaa käytetään eri yhteyksissä eri merkityksissä. Sääennusteiden yhteydessä keskipäivällä tarkoitetaan yleiskieltä mukaillen klo 11–13:n välistä aikaa. Tähtitieteessä keskipäivällä tarkoitetaan sitä hetkeä, jolloin Aurinko on taivaalla korkeimmillaan. Tähtitieteellisen keskipäivän kellonaika vaihtelee vuodenajan ja pituusasteen mukaan. Lisäksi kesäajan käytön aikana keskipäivän kellonaika siirtyy tunnilla eteenpäin. Esimerkiksi Helsingissä tähtitieteellisen keskipäivän hetki vaihtelee eri kuukausina normaaliaikana noin kello 12:06 ja 12:34 välillä ja kesäaikana 13:04 ja 13:26 välillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Keskipäivä** Wikimedia Commonsissa
# Paikallisaika

**Paikallisaika** on kussakin Maapallon paikassa tuon paikan luonnollinen kellonaika ja määräytyy siten, että kello on kaksitoista päivällä, kun aurinko on korkeimmillaan. Esim. Itä- ja Länsi-Suomen paikallisaikojen välillä on noin 40 minuutin ero (itä edellä). Erilaisista paikallisajoista ei ollut kovin paljon haittaa aikana, jolloin ei juuri matkustettu pitkiä matkoja. Sen sijaan 1800-luvulla ne aiheuttivat jo ongelmia. Yhdysvalloissa 1880-luvulla rautatieyhtiöillä oli noin kuudenkymmenen paikallisajan mukaan laadittuja aikatauluja, mikä aiheutti vaikeuksia ja lisäsi onnettomuusriskiä. Suomessa tällaista ei tapahtunut, koska rautateillä käytettiin pelkästään Helsingin paikallisaikaa.

Vähitellen kirjavasta paikallisaikakäytännöstä luovuttiin. Vuonna 1884 Washingtonissa pidetyssä kokouksessa Maapallo jaettiin 24 aikavyöhykkeeseen, joiden aikaerot ovat tasatunnittaisia. Nykyisin tosin aikavyöhykkeiden rajat eivät kulje suoraan navalta navalle kuten alkujaan oli tarkoitus vaan noudattavat valtioiden, itä-länsi-suunnassa hyvin pitkissä valtioissa lisäksi hallintoalueiden kuten Yhdysvaltain ja Australian osavaltioiden sekä Kanadan provinssien rajoja. Lähes koko Suomessa viimeistään 1900-luvun alussa noudatettiin Helsingin paikallisaikaa. Vuonna 1921 Suomessa siirryttiin Helsingin paikallisajasta Itä-Euroopan vyöhykeaikaan, joka on kaksi tuntia edellä Greenwichin aikaa, siirtämällä vappuna kelloja eteenpäin 20 minuuttia ja 10,9 sekuntia. Pituuspiiri, jonka aika määrää Itä-Euroopan vyöhykeajan (30° E), kulkee Suomessa mm. Lieksan kautta.

## Lähteet
# Taivaanpallo

Maapallo pyörimässä taivaanpallon sisällä. Punaisella katkoviivalla Auringon rata eli ekliptika.
**Taivaanpallo** on kuviteltu pallopinta, jonka keskipisteessä katsoja on ja jolla taivaankappaleet näyttävät sijaitsevan.

Taivaanpallo on viimeistään 2 500 vuotta sitten kehitetty ajatus pallosta, joka ympäröi maapalloa. Ihmiset ymmärsivät jo antiikin aikoina, että maapallo on pallomainen, ja he hahmottivat tähdet taivaanpallon reikinä tai jollain muulla tavalla taivaanpalloon liittyvinä valoina. Taivaanpalloa ei ole todellisuudessa olemassa, sillä tähdet ovat kaukaisuudessa eri etäisyyksillä sijaitsevia kaasupalloja. Taivaanpallon näennäinen pyörimisliike Maan ympäri taas johtuu Maan omasta pyörimisestä. Taivaanpallo on kuitenkin edelleen käyttökelpoinen käsite, ja ajatus pyörivästä taivaanpallosta helpottaa tähtitaivaan tarkkailua.

Taivaanpallo pyörähtää kerran akselinsa ympäri vajaassa vuorokaudessa, tarkemmin noin 23 tunnissa 56 minuutissa ja 4 sekunnissa eli yhdessä tähtivuorokaudessa. Taivaanpallon pyöriminen tuo esiin eri tähtikuvioita, sekä esimerkiksi Auringon ja Kuun. Maan kierto Auringon ympäri muuttaa meidän näkökulmaamme taivaanpalloon, sillä Maan akseli on 23,5 astetta kallellaan. Tällöin eri tähtikuviot näkyvät samaan vuorokaudenaikaan. Tähdet kulkevat kaarimaisia tai ympyrämäisiä ratoja näkyvällä taivaanpallolla.

Taivaanpallon kohteet ilmoitetaan leveysastetta vastaavana deklinaationa δ ja pituusastetta vastaavana rektaskensiona α. Taivaanpallon kohteen suunta määritellään tuntikulmana. Jokin taivaankappale, esimerkiksi Aurinko, Kuu, planeetta tai tähti on tietyllä korkeudella ja tietyssä suunnassa, eli kappaleella on kulmakorkeus ja atsimuutti.

Maan pyörimisakseli osoittaa taivaanpallon pohjoiseen ja eteläiseen taivaannapaan, joiden näennäiseen suuntaan Maan pyöriminen ei vaikuta. Navoilta katsottuna taivaannavat ovat suoraan yläpuolella ja päiväntasaajalla aivan horisontissa. Taivaannavan korkeus riippuu leveysasteesta. Jos ollaan leveysasteella 60, pohjoinen taivaannapa on samoin 60 asteen korkeudella. Tällä korkeudella on suunnilleen Pohjantähti.

Pohjoisnavalla nähdään vain taivaanpallon pohjoispuoliskon tähdet ja etelänavalla eteläpuoliskon tähdet. Päiväntasaajalla vuoden aikana voidaan nähdä koko taivaanpallo.

Taivaanrannan yläpuolella näkyvää osaa taivaanpallosta kutsutaan taivaankanneksi. Taivaanpallon havaitsijan pään päällä oleva kohta on taivaanlaki eli zeniitti ja jalkojen alla oleva, "maan sisässä" oleva suunta nadiiri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Taivaanpallo** Wikimedia Commonsissa