Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# PubMed

PubMedin logo
**PubMed** on hakukone ja viitetietokanta, jota ylläpitää Yhdysvaltain terveysviraston ja Yhdysvaltain kansallisen lääketieteellisen kirjaston alaisuudessa toimiva National Center for Biotechnology Information (NCBI). Tietokanta koostuu yli 25 miljoonasta viitteestä kattaen biolääketieteelliseen MEDLINE-viitetietokannan ja noin 7 000 biotieteellistä julkaisua sekä elektronisia teoksia. PubMed-tietokannassa ei ole kokonaisia artikkeleita, mutta viitetiedot saattavat sisältää linkin esimerkiksi julkaisijan verkkosivuilla luettavissa olevaan tekstiin.

PubMed julkaistiin vuonna 1996 Entrez-hakuohjelman yhteydessä. Vuonna 2020 PubMedillä oli noin kaksi miljoonaa päivittäistä käyttäjää.

PubMediä ei pidä sekoittaa NCBI:n PubMed Central -tietokantaan, joka sisältää pelkkien viitetietojen sijaan kokonaisia biotieteellisiä artikkeleita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **PubMed** Wikimedia Commonsissa

* PubMed-hakukone (englanniksi)
# Sinisarjat

| Sinisarjat |
| --- |
|  Afrikansinisarja (*Agapanthus africanus*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit *Plantae* |
| Alakunta: | Putkilokasvit *Tracheobionta* |
| Kaari: | Siemenkasvit *Spermatophyta* |
| Alakaari: | Koppisiemeniset *Magnoliophytina* |
| Luokka: | Yksisirkkaiset *Liliopsida* |
| Lahko: | *Asparagales* |
| Heimo: | Narsissikasvit *Amaryllidaceae* |
| Suku: | **SinisarjatAgapanthus* L'Hér. |
| Katso myös |
|   Sinisarjat Wikispeciesissä   Sinisarjat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Sinisarjat** (*Agapanthus*) ovat narsissikasvien (Amaryllidaceae) heimoon omana alaheimonaan (Agapanthoideae) luettavia, eteläafrikkalaisia kasveja. Sukuun kuuluu kahdeksan lajia, joiden alkuperäinen levinneisyysalue sijaitsee Etelä-Afrikassa, Lesothossa, Swazimaassa ja Mosambikissa. Sinisarjoja voidaan pitää Suomessa huonekasveina tai kesäkukkina.

## Lajeja ja lajikkeita

* afrikansinisarja (*Agapanthus africanus*)
* maljasinisarja (*Agapanthus campanulatus*)
* kellosinisarja (*Agapanthus* Campanulatus-ryhmä)
* nuokkusinisarja (*Agapanthus inapertus*)
	+ mosambikinnuokkusinisarja (*A. inapertus* subsp. *intermedius*)
* tarhasinisarja (*Agapanthus praecox*)

## Lähteet

* Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. - Puutarhaliitto, Helsinki. ISBN 951-8942-57-9.

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Agapanthus*
* Suomen Lajitietokeskus: Sinisarjat – *Agapanthus*
# Punasarjat

| Punasarjat |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit |
| Kladi: | Putkilokasvit |
| Kladi: | Siemenkasvit |
| Kladi: | Koppisiemeniset |
| Kladi: | Yksisirkkaiset |
| Lahko: | Asparagales |
| Heimo: | Narsissikasvit |
| Suku: | **PunasarjatClivia* Lindl. |
| Katso myös |
|   Punasarjat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Punasarjat** eli **kliiviat** (*Clivia*) on narsissikasveihin kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu kuusi lajia, jotka kasvavat alkuperäisenä Etelä-Afrikassa ja Swazimaassa. Punasarjat ovat sipulikasveja, jotka tunnistaa punakukkaisesta sarjamaisesta kukinnoistaan. Näin ne muistuttavat tavallaan saman heimon sinisarjoja, mutta yksittäisiä kukkia ei punasarjan kukinnossa ole niin paljon. Esimerkiksi isopunasarja eli kliivia (*Clivia miniata*) ja pikkupunasarja eli nuokkupunasarja (*Clivia nobilis*) ovat huonekasvina tunnettuja lajeja.

## Lajit

* *Clivia caulescens*
* *Clivia gardenii*
* *Clivia miniata*
* *Clivia mirabilis*
* *Clivia nobilis*
* *Clivia robusta*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Clivia*
* Suomen Lajitietokeskus: Punasarjat – *Clivia*
# Tupsukit

| Tupsukit |
| --- |
|  Valkotupsukki (*Haemanthus albiflos*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit |
| Kladi: | Putkilokasvit |
| Kladi: | Siemenkasvit |
| Kladi: | Koppisiemeniset |
| Kladi: | Yksisirkkaiset |
| Lahko: | Asparagales |
| Heimo: | Narsissikasvit Amaryllidaceae |
| Suku: | **TupsukitHaemanthus* L. |
| Katso myös |
|   Tupsukit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Tupsukit** (*Haemanthus*) on narsissikasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on 22 lajia. Maanpäälliset osat kasvavat sipulillisesta juurakosta. Kukinto on tiheän tupsumainen ja kasvaa kukintovanan päässä. Tupsukkeja esiintyy alkuperäisenä eteläisessä Afrikassa: Etelä-Afrikasta Namibiaan ja Botswanaan. Ne kasvavat yleensä talvisateiden ilmastoalueella. Sukuun kuuluvat muun muassa valkotupsukki (*Haemanthus albiflos*) ja punatupsukki (*Haemanthus coccineus*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Haemanthus*
* Suomen Lajitietokeskus: Tupsukit – *Haemanthus*
# Lumikellot

| Lumikellot |
| --- |
|  Puistolumikello (*Galanthus nivalis*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kaari: | Koppisiemeniset Magnoliophyta |
| Luokka: | Yksisirkkaiset Liliopsida |
| Lahko: | Asparagales |
| Heimo: | Narsissikasvit Amaryllidaceae |
| Alaheimo: | Amaryllidoideae |
| Tribus: | Galantheae |
| Suku: | **LumikellotGalanthus* L. |
| Katso myös |
|   Lumikellot Wikispeciesissä   Lumikellot Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Lumikellot** (*Galanthus*) on narsissikasvien heimoon ja Asparagales-lahkoon kuuluva kasvisuku. Lumikellot ovat myrkyllisiä.

## Ulkonäkö

Lumikellojen uloimmat kolme kehälehteä ovat pitempiä kuin sisemmät kehälehdet. Sisemmissä kehälehdissä on yleensä vihreä kuvio. Lumipisarat (*Leucojum*), aiemmin kevätkellot, muistuttavat lumikelloja.

## Lajeja

Kriminlumikello (*Galanthus plicatus*)
* *Galanthus allenii*
* *Galanthus alpinus*
* *Galanthus angustifolius*
* *Galanthus cilicicus*
* *Galanthus elwesii* – tähtilumikello
* *Galanthus fosteri*
* *Galanthus gracilis*
* *Galanthus ikariae*
* *Galanthus koenenianus*
* *Galanthus krasnovii*
* *Galanthus lagodechianus*
* *Galanthus nivalis* – puistolumikello
* *Galanthus peshmenii*
* *Galanthus platyphyllus*
* *Galanthus plicatus* – kriminlumikello
* *Galanthus reginae-olgae*
* *Galanthus rizehensis*
* *Galanthus transcaucasicus*
* *Galanthus trojanus*
* *Galanthus valentinei*
* *Galanthus woronowii* – turkinlumikello

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Lumikellot (*Galanthus*)
* Funet: Lumikellot (*Galanthus*)
* Den virtuella floran: Snödroppssläktet (*Galanthus*) (ruotsiksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Galanthus* (englanniksi)
* Strahil Berkov, Carles Codina, Jaume Bastida: The Genus *Galanthus*, A Source of Bioactive Compounds (pdf) (englanniksi)
# Merinarsissit

| Merinarsissit |
| --- |
|  Kalliomerinarsissi *Pancratium illyricum* |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit |
| Kladi: | Putkilokasvit |
| Kladi: | Siemenkasvit |
| Kladi: | Koppisiemeniset |
| Kladi: | Yksisirkkaiset |
| Lahko: | Asparagales |
| Heimo: | Narsissikasvit |
| Suku: | **MerinarsissitPancratium* Dill. ex L. |
| Katso myös |
|   Merinarsissit Wikispeciesissä   Merinarsissit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Merinarsissit** (*Pancratium*) on narsissikasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on 24 lajia sipulikasveja, joita esiintyy alkuperäisenä Afrikassa, Etelä-Euroopassa ja Aasiassa. Merinarsissien kukat ovat valkoisia tai vihertäviä ja kasvavat yksittäin tai harvoissa sarjoissa.

## Lajeja

* Kanarianmerinarsissi (*Pancratium canariense*)
* Kalliomerinarsissi (*Pancratium illyricum*)
* Hietamerinarsissi (*Pancratium maritimum*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Pancratium*
* Suomen Lajitietokeskus: Merinarsissit (*Pancratium*)
* ITIS: *Pancratium* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Pancratium* (englanniksi)
* Flora of China: *Pancratium* (englanniksi)
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): *Pancratium* (englanniksi)
# Ritarinkukat

| Ritarinkukat |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit |
| Kladi: | Putkilokasvit |
| Kladi: | Siemenkasvit |
| Kladi: | Koppisiemeniset |
| Kladi: | Yksisirkkaiset |
| Lahko: | Asparagales |
| Heimo: | Narsissikasvit |
| Suku: | **RitarinkukatHippeastrum* Herb. |
| Katso myös |
|   Ritarinkukat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Ritarinkukat** (*Hippeastrum*) on narsissikasveihin kuuluva kasvisuku. Suvun lajeja kutsutaan usein *amarylliksiksi*, vaikka *Amaryllis* on eri suku samassa heimossa.

Ritarinkukkiin kuuluu 111 lajia sipulikasveja, joita kasvaa alkuperäisenä Etelä- ja Keski-Amerikassa.

## Ritarinkukkalajeja

* ratsuritarinkukka (*Hippeastrum puniceum*)
* pikkuritarinkukka eli "maatiaisamaryllis" (*Hippeastrum rutilum*)
* pikkuritarinkukka (*Hippeastrum striatum*)

Ritarinkukkiin kuuluu myös koristekasviryhmä jaloritarinkukka (*Hippeastrum* Hortorum-ryhmä eli *Hippeastrum* × *hortorum*).

## Lähteet
# Lukinliljat

| Lukinliljat |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit |
| Kladi: | Putkilokasvit |
| Kladi: | Siemenkasvit |
| Kladi: | Koppisiemeniset |
| Kladi: | Yksisirkkaiset |
| Lahko: | Asparagales |
| Heimo: | Narsissikasvit |
| Suku: | **LukinliljatHymenocallis* Salisb. |
| Katso myös |
|   Lukinliljat Wikispeciesissä   Lukinliljat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Lukinliljat** (*Hymenocallis*) on narsissikasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on 64 lajia sipulikasveja, joita esiintyy alkuperäisenä Amerikassa: Pohjois-, Keski- ja Etelä-Amerikassa Yhdysvaltojen itäosasta Brasiliaan. Ainakin rantalukinliljaa esiintyy tulokaslajina vanhan maailman tropiikissa. Lukinliljojen kukissa on tyypillisesti kuusi kapeaa ulospäin kaartuvaa kehälehteä.

## Lukinliljalajeja

* rantalukinlilja (*Hymenocallis littoralis*)
* kellolukinlilja (*Hymenocallis narcissiflora*, syn. *Ismene narcissiflora*)
* tähtilukinlilja (*Hymenocallis speciosa*)
* pillilukinlilja (*Hymenocallis tubiflora*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Hymenocallis*
* Suomen Lajitietokeskus: Lukinliljat – *Hymenocallis*
* ITIS: *Hymenocallis* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Hymenocallis* (englanniksi)
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): *Hymenocallis* (englanniksi)
# Wikispecies

Wikispeciesin logo
**Wikispecies** on Wikimedia Foundationin ylläpitämä projekti, josta on tarkoitus kehittyä avoin ja vapaa eliölajien tietokanta. Se pyrkii kattamaan eläimet, kasvit, sienet, bakteerit, arkeonit, alkueliöt ja kaikki muut tunnetut elämänmuodot perusteellisesti.*lähde?*

## Aiheesta muualla

* Wikispecies (linkki suomenkieliselle etusivulle)
* Wikispecies

Wikimedia-säätiö

|  |  |
| --- | --- |
| Hankkeet | * Wikipedia
* Wikisanakirja
* Wikisitaatit
* Wikiaineisto
* Wikikirjasto
* Wikimedia Commons
* Wikispecies
* Wikiuutiset
* Wikiopisto
* Wikidata
* Wikimatkat
 |
| Tapaamiset | Wikimania |
| Tunnettuja henkilöitä | * Jimmy Wales
* Larry Sanger
* Katherine Maher
* Maryana Iskander
* Bernadette Meehan
 |
| Organisaatioita | * Wikimedia Suomi
* Wikimedia Sverige
* Wikimedia Eesti
* Wikimedia Norge
* Wikimedia Deutschland
* Wikimedia France
* Wikimedia Russia
* Wikimedia Europe
 |
# Wikidata

| Wikidata |
| --- |
|  |
|  Wikidatan suomenkielinen etusivu. |
| Verkkosivusto | www.wikidata.org |
| Kaupallinen | Ei |
| Omistaja | Wikimedia Foundation |
| Avattu | 30. lokakuuta 2012 |
| Infobox OK |

**Wikidata** on Wikimedia Foundationin omistama yhteisesti muokattava Wikipediaa tukeva tietokanta. Saksan Wikimedia-yhdistyksen aloittaman hankkeen tarkoitus on toimia keskitettynä paikkana erilaisille tiedoille, esimerkiksi henkilöiden syntymäajoille. Palvelu avattiin virallisesti 30. lokakuuta 2012. Se on ensimmäinen Wikimedian uusi hanke vuoden 2006 jälkeen.

Hanketta ovat rahoittaneet Allen Institute for Artificial Intelligence, Gordon and Betty Moore Foundation sekä Google, yhteensä 1,3 miljoonalla eurolla. Kesäkuussa 2013 Jandeks lahjoitti projektille 150 000 euroa.

## Kehitys

Wikidatan ensimmäisessä vaiheessa Wikipedian kielilinkit korvattiin Wikidataan siirretyillä kielilinkeillä. Tämä vaihe otettiin käyttöön kaikissa Wikipedioissa 6. maaliskuuta 2013 mennessä. Toinen vaihe kerää tietolaatikoihin liittyvää dataa, tarkoituksena täyttää Wikipedian tietolaatikot Wikidataan lisätyillä tiedoilla. Ensimmäinen ohjelmistoversio toisesta vaiheesta otettiin käyttöön Wikidatassa 4. helmikuuta. Wikipediassa se otettiin käyttöön huhtikuussa 2013.

## Termejä

## Katso myös

* Wikipedia:Wikidata

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Wikidata** Wikimedia Commonsissa

* Wikidata.
* Wikidata Metassa.

Wikimedia-säätiö

|  |  |
| --- | --- |
| Hankkeet | * Wikipedia
* Wikisanakirja
* Wikisitaatit
* Wikiaineisto
* Wikikirjasto
* Wikimedia Commons
* Wikispecies
* Wikiuutiset
* Wikiopisto
* Wikidata
* Wikimatkat
 |
| Tapaamiset | Wikimania |
| Tunnettuja henkilöitä | * Jimmy Wales
* Larry Sanger
* Katherine Maher
* Maryana Iskander
* Bernadette Meehan
 |
| Organisaatioita | * Wikimedia Suomi
* Wikimedia Sverige
* Wikimedia Eesti
* Wikimedia Norge
* Wikimedia Deutschland
* Wikimedia France
* Wikimedia Russia
* Wikimedia Europe
 |
# Tribus

**Tieteellinen luokittelu Tieteellinen luokittelu
* Taksonomia
* Systematiikka
* Kladistiikka

Luokittelun tasot

* yläkunta / domeeni
* kunta
	+ alakunta
		- osakunta
			* yläjakso, yläkaari
* pääjakso / kaari
	+ alajakso / alakaari
		- osajakso / osakaari
			* yläluokka
* luokka
* lahko
* heimo
* tribus
* suku
* sektio
* sarja
* laji
	+ alalaji
* muunnos / serotyyppi
* muoto
* erityismuoto
* lajike / rotu

Termejä

* taksoni
* fenetiikka
* kladistiikka
* tyyppilaji
* binominen nimistö
* holotyyppi
* Luettelo systematiikassa yleisistä latinan- ja kreikankielisistä sanoista
* rengaslajit
* Integrated Taxonomic Information System

Kasvien luokittelu

* Angiosperm Phylogeny Group
	+ APG II -luokittelu
	+ APG III -luokittelu
* Cronquistin luokittelu
* Kasvien luokitus Linnén teennäisjärjestelmän mukaan

**Tribus** on tieteellisessä luokittelussa käytetty yksikkö, joka on sukua suurempi ja alaheimoa pienempi ryhmä. Tribusta suppeammat kategoriat ovat alatribus ja osatribus. Siitä käytetään myös nimeä sukuryhmä.

## Lähteet

* Robin Kerrod, Martyn Bramwell, Steve Parker, John Stidworthy, Christopher O'Toole, Jill Bailey: " Children's Encyclopedia of the Animal Kingdom", Suomeksi "Koko Perheen Eläinkirja"

### Viitteet
# Kapmaan provinssi

| Kapmaa |
| --- |
|  Kapmaa Etelä-Afrikan kartalla |
| Valtio |  Etelä-Afrikka |
| Perustettu | 31. toukokuuta 1910 |
| Lakkautettu | 27. huhtikuuta 1994 |
| Hallinto |  |
|  – hallinnollinen keskus | Kapkaupunki |
|  – suurin kaupunki | Kapkaupunki |
| Väkiluku (1991) | 6 125 335 |
| Infobox OK |

**Kapmaan provinssi** oli vuosina 1910–1994 yksi Etelä-Afrikan neljästä provinssista. Nykyään Kapmaa käsittää kokonaan Itä-Kapin, Pohjois-Kapin ja Länsi-Kapin provinssit.

## Historia

Kun Etelä-Afrikan unioni perustettiin vuonna 1910, Kapmaan provinssi muodostettiin entisestä Kapmaan siirtomaan alueesta. Vuonna 1961 liitto äänesti erosta Brittiläisestä kansainyhteisöstä sekä tasavaltaisesta valtiomuodosta. Kapmaa äänesti uudistusten puolesta.

Vuonna 1994 ensimmäisten kaikille roduille avointen vaalien jälkeen vanhat provinssit ja asuinalueet järjestettiin uudelleen eikä Kapmaan provinssia enää ole. Nykyään Kapmaan alue on jaettu kolmeen provinssiin; Itä-Kapiin, Pohjois-Kapiin ja Länsi-Kapiin.

## Aiheesta muualla

* Public-domain historical maps of South Africa (englanniksi)
# Scillynsaaret

| Isles of Scilly Enesek Syllan tai Enesow Syllan |
| --- |
|  |
|  Lippu |
|  Sijainti |
| Valtio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Maa | Englanti |
| Lounais-Englanti | Cornwall |
| Hallinto |  |
|  – hallinnollinen keskus | Hugh Town |
|  – suurin kaupunki | Hugh Town (985 as.) |
| Väkiluku (2022) | 2 281 |
|  – väestötiheys | 140 as./km² |
| * Council of the Isles of Scilly
 |
| Infobox OK |

**Scillynsaaret** (engl. *Isles of Scilly* [sɪli], korniksi *Syllan*) on Lounais-Englantiin kuuluva saariryhmä 45 kilometrin päässä Cornwallin lounaisrannikolta. Scillynsaarilla on yhtenäishallintopiiriä vastaava asema.

Scillynsaarilla on ollut asutusta kivikaudelta lähtien. Maanviljelyn ja kalastuksen lisäksi tärkeäksi elinkeinoksi on noussut matkailu.

Englannin sisällissodan aikana Scillynsaaret toimivat tärkeänä tukikohtana rojalisteille, kunnes amiraali Robert Blake ryösti kesäkuussa 1651 saaret parlamentaristeille.

Scillynsaarten asukasluku on yli kaksituhatta. Saarten pinta-ala on 16,33 km². Suurin asutuskeskus on yli tuhannen asukkaan Hugh Town St Mary'sin saarella.

## Saaret

Scillynsaarten kuuden asutun saaren lisäksi ryhmään kuuluu lukuisia asumattomia saaria ja luotoja. Asutut saaret ovat:

* St Mary's (1 666 as.)
* Tresco (180 as.)
* St Martin's (142 as.)
* Bryher (92 as.)
* St Agnes (70 as.)
* Gugh (3 as., yksittäinen maatalo)

Samson on ollut asumaton vuodesta 1855.

## Liput

Scillynsaarilla käytetään valtuuston lipun lisäksi epävirallista Scillonian Cross -lippua, jonka *Scilly News* -lehden lukijat valitsivat äänestyksellä vuonna 2002.

## Lähteet

NäytäLounais-Englannin hallintopiirit

|  |  |
| --- | --- |
| Bristol | Bristol |
| Cornwall | * Cornwall
* Isles of Scilly
 |
| Devon | * East Devon
* Exeter
* Mid Devon
* North Devon
* Plymouth
* South Hams
* Teignbridge
* Torbay
* Torridge
* West Devon
 |
| Dorset | * Bournemouth, Christchurch and Poole
* Dorset
 |
| Gloucestershire | * Cheltenham
* Cotswold
* Forest of Dean
* Gloucester
* South Gloucestershire
* Stroud
* Tewkesbury
 |
| Somerset | * Bath and North East Somerset
* Mendip
* North Somerset
* Sedgemoor
* South Somerset
* Taunton Deane
* West Somerset
 |
| Wiltshire | * Swindon
* Wiltshire
 |
# Sipuli (kasvinosa)

Idänsinililjan sipuli.
Halkaistu ja kokonainen salottisipuli.
**Sipuli** on eräillä kasveilla esiintyvä maanalainen, pystyasennossa oleva muodostuma, joka on kehittynyt varresta sekä muuntuneista lehdistä. Se toimii vararavintosäiliönä kasvin lepovaiheessa. Sipulin kasvattavia kasveja voidaan kutsua **sipulikasveiksi**, ja ne saattavat kasvattaa sivusipuleita sekä useat niistä myös jakaantuvat.

Syötävät sipulit saadaan sipulien eli laukkojen (*Allium*) sukuun kuuluvista kasveista. Sipulirakenne esiintyy monilla muillakin kasveilla, jotka kaikki kuuluvat yksisirkkaisiin. Sipulin kasvattavia kasveja ovat esimerkiksi monet lilja- ja narsissikasvien heimoihin kuuluvat kasvit, osa parsakasveista sekä muutamat kurjenmiekkalajit (*Iris*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **sipuli** Wikimedia Commonsissa
# Kukinto

**Kukinto** on kasvin osa, joka muodostuu monesta sen suvullisen lisääntymisen osasta eli kukasta ja niihin liittyvistä varren haaroista ja kukkaperistä. Kukinto on se verson osa, joka muodostaa kukkia.

## Erityyppisiä kukintoja

Kukinnot jaetaan pitkä- ja lyhytlapakkoisiin kukintoihin sekä viuhkoihin. Pitkälapakkoisissa kukinnoissa kukat liittyvät pitkänomaiseen kukintovarteen, *lapakkoon*. Sellaisten eri tyyppejä ovat *tähkä*, *terttu*, *huiskilo* ja *norkko*. Lyhytlapakkoisia kukintomuotoja ovat *sarja* ja *mykerö*. Mykerössä on suuri joukko pieniä kukkia kiinnittyneenä samaan kukkapohjukseen niin lähelle toisiaan, että kukinto muistuttaa usein erehdyttävästi yhtä kukkaa, mutta tarkemmin katsottuna jokaisessa pikkukukassa on erotettavissa kaikki normaalin kukan osat, kuten terälehdet, heteet ja emit. Viuhkossa kukkaperät eivät ole kiinnittyneet yhteiseen rankaan, vaan kukkarangat haarautuvat jatkoisella tavalla.

* Terttu
* Tähkä
* Soikkoratamon (*Plantago media*) tähkä
* Huiskilo
* Sarja
* Kerrannaissarja
* Pallomainen mykerö
* Kamomillasaunion (*Matricaria recutita*) mykeröitä
* Norkkoja
* Harmaalepän (*Alnus incana*) norkko
* Kiemura viuhko
* Kaksihaarainen viuhko
* Kaksihaarainen viuhko

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kukinto** Wikimedia Commonsissa
# Linalooli

| Linaloli |
| --- |
|  |
| Tunnisteet |
| IUPAC-nimi | 3,7-dimetyyli-1,6-oktadien-3-oli |
| CAS-numero | 78-70-6 |
| PubChem CID | 6549 |
| Ominaisuudet |
| Molekyylikaava | C10H18O |
| Moolimassa | 154,2 g/mol g/mol |
| Ulkomuoto | Neste |
| Sulamispiste | < 20 °C (< 293 K) |
| Kiehumispiste | 198–200 °C (471–473 K) |
| Tiheys | 0,9 g/cm3 |
| Liukoisuus veteen | veteen 0,16 g / 100 ml (25 °C) |
| Infobox OK |

**Linaloli** on terpeenien aineryhmään kuuluva tertiaarinen alkoholi. Se on palavaa, huoneenlämmössä olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen haju.

Linaloli hajoaa kuumentuessaan, jolloin siitä muodostuu karvasta savua ja ärsyttäviä huuruja. Linaloli reagoi voimakkaiden hapettimien kanssa.

Linaloli on optisesti aktiivinen alkoholi, jota esiintyy erittäin monissa kasveissa, niiden haihtuvissa öljyissä sekä semiokemikaalina eliöiden viestinnässä. Linalolia sisältäviä kasveja ovat esimerkiksi basilika, sitruunamelissa, korianteri ja valkosipuli.

Linalolin kolmas hiili toimii aineen kahden stereoisomeerin kiraliakeskuksena. Näitä stereoisomeerejä kutsutaan nimillä **likareoli** eli (*S*)-(+)-linaloli, jonka CAS-numero on 126–90–9 ja **koriandroli** eli (*R*)-(–)-linaloli, jonka CAS-numero on 126–91–0.

(*S*)-(+)-linaloli & (*R*)-(–)-linaloli
Linalolia käytetään hajusteena monissa kemiallisissa tuotteissa kuten saippuoissa, voiteissa ja shampoissa.

## Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikainenkin altistuminen aineelle voi ärsyttää silmiä ja ihoa. Pidempiaikaisesta tai toistuvasta altistumisesta aineelle voi seurata vaikutuksia maksassa. Linaloli voi aiheuttaa herkille ihmisille allergiaoireita.

## Aiheesta muualla

* Linaloolin kansainvälinen kemikaalikortti
* PubChem: Linalool (englanniksi)
* Human Metabolome Database: 3,7-Dimethyl-1,6-octadien-3-ol (englanniksi)
* Food Component Database (FooDB): Linalool (englanniksi)
* KEGG: Linalool (englanniksi)
* ChemBlink: Linalool (englanniksi)
* Liber Herbarum II: Linalolia sisältäviä kasveja
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Linalool (englanniksi)
* Pherobase: Floral Compound - linalool (englanniksi)
* Pherobase: Semiochemical - linalool (englanniksi)
* Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) julkaisuja: LINALOOL CAS N°: 78-70-6, 157 sivua, 2002 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf) (englanniksi)
* Bristol University School of Chemistry, Molecule of the Month: Linalool (englanniksi)
# Mesi

Mesipisara
**Mesi** on kukkien tuottama sokeripitoinen neste, jonka tarkoituksena on houkutella pölyttäviä eläimiä kukalle. Joissakin kukissa voi olla meden luo ohjaavia mesiviittoja.

Kasvit tuottavat meden rauhasessa nimeltä mesiäinen, joka sijaitsee yleensä aivan kukan pohjalla, jotta medestä kiinnostuneet eläimet joutuisivat kosketuksiin myös kasvin lisääntymiselinten, heteiden ponsien ja emin, kanssa. Mesiäinen on siemenkasvin elin, joka on yleensä syntynyt kukkalehdistä tai kukkapohjuksesta, mutta se voi kuitenkin sijaita myös kasvullisessa osassa. Kukkien mesiäiset houkuttelevat pölyttäviä eläimiä, tavallisesti hyönteisiä. Lihansyöjäkasvien mesi vetää puoleensa saaliseläimiä.

Kukan ulkopuolella erittyvä mesi on yleensä tarkoitettu houkuttelemaan petohyönteisiä, jotka syövät sekä meden että kasvia syövät hyönteiset ympäriltä.

Mesi on taloudellisesti tärkeä raaka-aine, sillä se on hunajan sokerilähde. Se on käyttökelpoista myös maanviljelyssä ja puutarhanhoidossa, sillä monet petohyönteiset ja pölyttäjät syövät mettä. Myös monet linnut, muun muassa kolibrit, syövät mettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mesi** Wikimedia Commonsissa
# Talvehtiminen

**Talvehtiminen** tarkoittaa joko

* eläinten talvehtimista, tai
* kasvien talvehtimista

Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä.
Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”talvehtiminen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.