Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Amaryllis

| Amaryllis |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
| Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
| Luokka: | Yksisirkkaiset Liliopsida |
| Lahko: | Asparagales |
| Heimo: | Narsissikasvit Amaryllidaceae |
| Suku: | *Amaryllis* |
| Laji: | *belladonna* |
| Kaksiosainen nimi |
| Amaryllis belladonna L. |
| Katso myös |
|   Amaryllis Wikispeciesissä   Amaryllis Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Amaryllis** (*Amaryllis belladonna*) on Etelä-Afrikasta kotoisin oleva sipulikasvi, jota käytetään myös leikkokukkana. Sen viljely on aloitettu Hollannissa noin vuonna 1620. Puhekielessä amarylliksellä tarkoitetaan usein ritarinkukkien (*Hippeastrum*) suvun jaloritarinkukkia eli jouluamarylliksiä.

## Tuntomerkit

Amarylliksen kukkavanat nousevat sipulin sivuista. Kukkavarsi on ontto, ja voi kasvaa jopa metrin mittaiseksi. Lehdet ovat pitkät ja kapeat, lähes kukintovarren pituiset. Kukintovarren kärjissä on 8–10 kellomaisen kukan ryhmä. Väritys vaihtelee vaaleanpunaisesta karmiininpunaiseen ja valkoiseen. Leikkokukkakäytössä varren päähän laitetaan kuminauha tai teippiä estämään varren halkeamista.

## Hoito

Kun kukkavarsi on kasvanut muutaman sentin, aloitetaan kastelu. Sipuli mätänee, jos vettä kaadetaan suoraan sen päälle. Siksi vettä pitää panna aluslautaselle tai sipulin viereen. Amarylliksen lepoaika alkaa toukokuussa ja kukkanuppu alkaa näkyä elo-syyskuussa. Kasvupaikan pitää olla lämmin.

## Lähteet

* Nicehouse.fi: Puutarha: Aito Amaryllis ja jouluamaryllis
* Gelein, Joore (1993): Kauneimmat leikkokukat
* Lipponen, Hilpo (2001): Kodin kukoistavat kasvit

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Nicehouse (hoito-ohjeita)
# Taksonomia

**Tieteellinen luokittelu Tieteellinen luokittelu
* Taksonomia
* Systematiikka
* Kladistiikka

Näytä
Luokittelun tasot

* yläkunta / domeeni
* kunta
	+ alakunta
		- osakunta
			* yläjakso, yläkaari
* pääjakso / kaari
	+ alajakso / alakaari
		- osajakso / osakaari
			* yläluokka
* luokka
* lahko
* heimo
* tribus
* suku
* sektio
* sarja
* laji
	+ alalaji
* muunnos / serotyyppi
* muoto
* erityismuoto
* lajike / rotu

Näytä
Termejä

* taksoni
* fenetiikka
* kladistiikka
* tyyppilaji
* binominen nimistö
* holotyyppi
* Luettelo systematiikassa yleisistä latinan- ja kreikankielisistä sanoista
* rengaslajit
* Integrated Taxonomic Information System

Näytä
Kasvien luokittelu

* Angiosperm Phylogeny Group
	+ APG II -luokittelu
	+ APG III -luokittelu
* Cronquistin luokittelu
* Kasvien luokitus Linnén teennäisjärjestelmän mukaan

**Taksonomia** on tieteenala, joka tutkii eliöiden luokittelua ja luokittelee niitä taksoneihin. Sen synonyyminä esitetään yleensä nimitys tieteellinen luokittelu. Erään kuvauksen mukaan systematiikka tutkii biologisen luokittelun teoriaa ja menetelmiä ja taksonomia käytännön luokittelua.

Taksonomia voi tarkoittaa myös jonkin muun alan luokittelujärjestelmää, jolloin termillä tarkoitetaan erilaisten asioiden hierarkkista luokittelua, luokittelujärjestelmää tai luokittelun periaatteita (esimerkiksi antropologiassa). Melkein mitä tahansa, kuten elollisia ja elottomia objekteja, paikkoja tai tapahtumia voidaan luokitella jonkinlaisen taksonomisen järjestelmän mukaan.

Taksonomia poikkeaa ontologiasta siinä, että ontologia tutkii, mitä kaikkea on, kun taas taksonomia pyrkii luokittelemaan kaiken tunnetun olemassa olevan täydellisen kattavaan luokitukseen – taksonomiaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Biologian taksonomian perusteita: Eliöiden ja eliöryhmien tieteelliset nimet ja taksonomian tasot
# Embryopsida

| Embryopsida |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kaari: | Streptophyta |
| Luokka: | **Embryopsida** Engl. ex Pirani & J.Prado, 2012 |
| Synonyymit |
| * Cormophyta Endlicher, 1836
* Embryophyta Engl., 1892
 |
| Kehityslinjat |
| * Bryobionta – sammalet
	+ Marchantiophyta – maksasammalet
	+ Anthocerotophyta – sarvisammalet
	+ Bryophyta – lehtisammalet
* Polysporangiophyta
	+ †Horneophytopsida
	+ †Aglaophyton
* Tracheophyta – putkilokasvit
	+ †Rhyniophyta
	+ †Zosterophyllophyta
	+ Lycopodiophyta – liekomaiset
	+ †Trimerophytophyta
	+ Pteridophyta – sanikkaiset
	+ †Progymnospermophyta
	+ Spermatophyta – siemenkasvit
		- †Pteridospermatophyta
		- Pinophyta – paljassiemeniset
		- Magnoliophyta – koppisiemeniset

† = sukupuuttoon kuollut taksoni |
| Katso myös |
|   Embryopsida Wikispeciesissä   Embryopsida Commonsissa |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Embryopsida** eli **alkiolliset kasvit** (myös Cormophyta, Embryophyta) on kasvien luokka, johon kuuluvat putkilokasvit sekä sammalet. Siemenkasveilla ja sanikkaisilla suvuton sukupolvi kasvattaa verson, sammalilla suvullinen sukupolvi. Alkiolliset kasvit ovat muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta yhteyttäviä ja ne ovat pääasiassa maakasveja.

Ahtaimman määritelmän mukaan ainoastaan alkiolliset kasvit kuuluvat kasvikuntaan (Plantae). Alkiolliset kasvit eriytyivät nykyisten näkinpartaislevien kanssa yhteisestä kantamuodosta noin 400 miljoonaa vuotta sitten.

## Luokittelu

**Alkiollisten kasvien systemaattinen luokittelu**| Sammalet, Bryobionta (Bryophyta s.l.) | Maksasammalet, Marchantiophyta |
| Sarvisammalet, Anthocerophyta |
| Lehtisammalet, Bryophyta (Bryophyta s.str.) |
| Putkilokasvit, Tracheophyta | Liekomaiset, Lycopodiophyta |
| Sanikkaiset, Pteridophyta |
| Kortemaiset, Equisetopsida |
| Haarusanikkaiset, Psilotopsida |
| Saniaiset, Pteridopsida |
| Siemenkasvit, Spermatophyta | Paljassiemeniset, Pinophyta (Acrogymnospermae) |
| Koppisiemeniset, Magnoliophyta (Angiospermae) |

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Embryophytes (Arkistoitu – Internet Archive) Tree of life (englanniksi)
# Putkilokasvit

| Putkilokasvit |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kaari: | Streptophyta |
| Luokka: | Embryopsida |
| Kladi: | Putkilokasvit **Tracheophyta** Sinnott ex Cavalier-Smith |
| Synonyymit |
| * Cormobionta
* Tracheobionta
 |
| Katso myös |
|   Putkilokasvit Wikispeciesissä   Putkilokasvit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Putkilokasvit** (Tracheophyta) ovat kasveja, joiden solukot muodostavat erilaistuneita johtosolukoita eli putkiloita veden ja ravinteiden kuljettamiseen. Putkilokasvit on perinteisesti luettu sammalten (Bryobionta) ohella toiseksi kasvikunnan alakunnista, mutta Angiosperm Phylogeny Groupin kehittämässä molekyylibiologiseen tutkimukseen perustuvassa luokittelussa putkilokasvit ovat yksi laajemman kasvikunnan alkiollisten kasvien (Embryopsida) luokkaan kuuluvista kehityslinjoista.

## Luokittelu

Putkilokasvit on perinteisesti jaettu kahteen kaareen, jotka ovat siemenkasvit (Magnoliophyta) ja sanikkaiset (Pteridophyta). Liekomaiset kasvit on perinteisesti sisällytetty sanikkaisiin, mutta polveutumishistoriasta johtuen ne on esitetty myös omana erillisenä kaarenaan. Alla olevassa luettelossa on esitettynä nykyisin elossa olevien putkilokasvien luokittelu.

* Lycopodiophyta – liekomaiset
* Polypodiopsida (Monilophyta) – sanikkaiset
	+ Equisetophytina – kortemaiset
	+ Psilophytina – haarusanikkaiset
	+ Pteridophytina – saniaiset
* Spermatophyta – siemenkasvit
	+ Pinophyta – paljassiemeniset
	+ Magnoliophyta – koppisiemeniset

## Katso myös

* Euphyllophyta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Problems of adaptation to a terrestrial environment (pdf) (englanniksi)
# Siemenkasvit

| Siemenkasvit |
| --- |
|  Pensasmagnolia (*Magnolia sieboldii*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kaari: | Streptophyta |
| Luokka: | Embryopsida |
| Kladi: | Putkilokasvit Tracheophyta |
| Kladi: | Siemenkasvit **Spermatophyta** Goebel |
| Katso myös |
|   Siemenkasvit Wikispeciesissä   Siemenkasvit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Siemenkasvit** eli **spermatofyytit** (Spermatophyta), toisinaan myös **fanerogaamit** (Phanerogamae) ovat putkilokasveja (Tracheophyta), jotka nimensä mukaisesti lisääntyvät siemenistä. Siemenkasvi koostuu tyypillisesti varresta, lehdistä sekä yhdestä tai usemmasta kukasta. Siemen kehittyy kukan emiössä olevasta siemenaiheesta. Siemen sisältää alkion ja yleensä varastoravintoa, ja sitä ympäröi siemenkuori. Siemenkasvien kukkalehdet eivät muistuta kasvulehtiä, esimerkiksi männyn käpy. Värikkäitä kehälehtiä on kuitenkin vain osalla koppisiemenisistä.

Muut kasvit kuin siemenkasvit ovat yhteiseltä nimeltään itiökasveja.

## Luokittelu

Siemenkasvit jaetaan viiteen alakaareen:

* Cycadophytina – käpypalmut
* Ginkgophytina – neidonhiuspuut
* Gnetophytina
* Magnoliophytina – koppisiemeniset
* Pinophytina – havupuut

Aikaisemmassa luokittelussa Cycadophyta, Gingkophyta, Gnetophyta ja Pinophyta sijoitettiin kaikki paljassiemenisiin (Gymnospermae), mutta tarkempi tutkimus on osoittanut, että ne eivät muodosta monofyleettistä ryhmää, sillä niiden yhteinen kantamuoto on myös paljassiemenisiin kuulumattomien kasviryhmien kantamuoto.

## Katso myös

* Luettelo siemenkasviheimoista
* Luettelo suurimmista kasvisuvuista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Siemenkasvit** Wikimedia Commonsissa
# Koppisiemeniset

| Koppisiemeniset |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kaari: | Streptophyta |
| Luokka: | Embryopsida |
| Kladi: | Putkilokasvit Tracheophyta |
| Kladi: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Kladi: | Koppisiemeniset **Angiospermae** Lindley |
| Synonyymit |
| * Magnoliophyta
* Magnoliidae
 |
| Katso myös |
|   Koppisiemeniset Wikispeciesissä   Koppisiemeniset Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Koppisiemeniset** (Angiospermae) ovat siemenkasveja (Spermatophyta) ja putkilokasveja (Tracheophyta), joiden siemeniä suojaa emilehden umpinainen tyviosa eli "koppi". Koppisiemeniset ovat varsinaisia kukkakasveja. Suurin osa siemenkasveista on koppisiemenisiä; ryhmään kuuluu 200–450 heimoa ja noin 240 000 lajia. Siemenkasvien toinen ryhmä on paljassiemeniset. Koppisiemeniset eriytyivät paljassiemenisistä omaksi kehityslinjakseen noin 245–202 miljoonaa vuotta sitten, ja ensimmäiset kukkivat kasvit kehittyivät noin 160 miljoonaa vuotta sitten.

Koppisiemeniset on perinteisesti jaettu kahteen luokkaan:

* **Magnoliopsida** – kaksisirkkaiset (aiemmin Dicotyledoneae)
* **Liliopsida** – yksisirkkaiset (aiemmin Monocotyledoneae)

Yksisirkkaiset ovat kaksisirkkaisista kehittynyt *monofyleettinen* ryhmä. Kaksisirkkaiset ovat siten *parafyleettisiä*, mikä tarkoittaa, että yhteisestä kantamuodosta huolimatta ne eivät sisällä kaikkia siitä kehittyneitä lajeja. Suurin osa kaksisirkkaisista kuuluu kuitenkin monofyleettiseen ryhmään Eudicotyledon, jota voidaan myös pitää omana luokkanaan **Rosopsida**. Loput kaksisirkkaisista muodostaisivat siten parafyleettisen ryhmän Palaeodicotyledon, jota voidaan jakaa edelleen pienempiin osiin.

Angiosperm Phylogeny Group on tutkinut koppisiemenisten polveutumista ja on julkaissut päivitetyn luokittelun aina muutamien vuosien välein. Tähän mennessä on julkaistu:

* APG I -luokittelu vuonna 1998
* APG II -luokittelu vuonna 2003
* APG III -luokittelu vuonna 2009
* APG IV -luokittelu vuonna 2016

## Huomautukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Angiosperm Phylogeny Website
# Yksisirkkaiset

| Yksisirkkaiset |
| --- |
|  Kielo (*Convallaria majalis*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kaari: | Streptophyta |
| Luokka: | Embryopsida |
| Kladi: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Kladi: | Koppisiemeniset Angiospermae |
| Kladi: | Yksisirkkaiset **Monocotyledoneae** DC. |
| Katso myös |
|   Yksisirkkaiset Wikispeciesissä   Yksisirkkaiset Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Yksisirkkaiset** (Monocotyledonae) ovat kasveja, joilla on vain yksi sirkkalehti eli alkeislehti. Yksisirkkaiset ovat monofyleettinen ryhmä, joka kehittyi todennäköisesti alkeellisesta kaksisirkkaisesta kasvista. Varhaisimmat fossiililöydöt ovat peräisin liitukauden alusta.

Yksisirkkaisten kasvien ominaispiirteitä ovat hajallaan olevat johtojänteet, ehyet ja ehytlaitaiset silposuoniset lehdet sekä kolmella jaollinen kehälehtien lukumäärä. Näillä perusteilla ei kuitenkaan aina voida erottaa yksisirkkaista kasvia kaksisirkkaisesta. Usein yksisirkkaisten kasvien pääjuuri kuolee varhaisessa vaiheessa ja sen tilalle kehittyvät hajajuuret.

Yksisirkkaisia kasveja on maailmassa yhteensä noin 56 000 lajia, mikä on selvästi kaksisirkkaisia vähemmän, vain noin 22 prosenttia kaikista koppisiemenisistä. Yksisirkkaisiin kuuluu useita maailmanlaajuisesti merkittäviä puutarhakasveja, kuten heinä-, lilja-, narsissi- ja kämmekkäkasvit sekä lämpimien maiden kasveista muun muassa palmut. Kämmekkäkasvit on maailman toiseksi suurin kasviheimo, johon kuuluvat muun muassa orkideat. Heinäkasvit on puolestaan koko maailman maataloudessa selvästi hallitsevin kasviheimo, sillä viljat – kuten vehnä, ohra, riisi ja maissi – sekä muun muassa sokeriruoko ja bambu ovat heinäkasveja. Muita taloudellisesti merkittäviä yksisirkkaisia kasveja ovat esimerkiksi ananas, banaani, sipulit, kookospalmu, öljypalmu, inkivääri, sahrami ja vanilja.

## Luokittelu

Aiemmin yleisessä käytössä ollut Cronquistin luokittelu on vähitellen syrjäytynyt uudempien, enemmän todellisia sukulaisuussuhteita noudattavien järjestelmien tieltä.

APG IV -luokittelun mukainen luokittelu jakaa yksisirkkaiset yhteentoista lahkoon:

* Acorales (kalmojuuret)
* Alismatales (mm. sarpiokasvit)
* Asparagales (mm. parsakasvit)
* Dioscoreales (mm. jamssikasvit)
* Liliales (mm. liljakasvit)
* Pandanales (mm. kairapalmukasvit)
* Petrosaviales
* **Commelinid-ryhmä** / **Commelinidae**
	+ Arecales (mm. palmukasvit)
	+ Commelinales (mm. soljokasvit)
	+ Poales (mm. heinäkasvit)
	+ Zingiberales (mm. inkiväärikasvit)

### Cronquistin järjestelmä

Cronquistin järjestelmän mukaiset alaluokat ovat:

* Alismatidae
* Aceridae
* Commelinidae
* Liliidae
* Zingiberidae

## Lähteet
# Amaryllis (suku)

| *Amaryllis* |
| --- |
|  Aitoamaryllis *Amaryllis belladonna* |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Kladi: | Putkilokasvit Tracheophyta |
| Kladi: | Siemenkasvit Spermatophytina |
| Kladi: | Koppisiemeniset Angiospermae |
| Kladi: | Yksisirkkaiset Monocots |
| Lahko: | Asparagales |
| Heimo: | Narsissikasvit Amaryllidaceae |
| Alaheimo: | Amaryllidoideae |
| Suku: | Amaryllis L. |
| Lajit |
| * *Amaryllis belladonna* L.
* *Amaryllis paradisicola* Snijman
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Amaryllis** on kasvisuku narsissikasvien heimossa ja narsissikasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu kaksi lajia. Suvun lajeista tunnetumpi on tyyppilaji, amaryllis eli aitoamaryllis (*Amaryllis belladonna*), joka on huonekasvina viljelty Etelä-Afrikassa luontaisesti kasvava sipulikasvi. Amaryllis sekoitetaan kasvikaupassa usein toiseen sukuun kuuluvien ritarinkukkien (*Hippeastrum*) kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Amaryllis*
* ITIS: *Amaryllis* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Amaryllis* (englanniksi)
# Ruohovarsi

Ruohovarsi
**Ruohovarsi** on kasvin maanpäällinen varsi, joka on puutumaton ja kuolee yhden kasvukauden jälkeen. Ruohovartiset kasvit voivat olla yksi-, kaksi- tai monivuotisia. Ruohovartisia kasveja kutsutaan yleisesti ottaen ruohoiksi.

Ruohovarsi kasvaa pituutta kärjestään. Heinäkasvien kortta, joka kasvaa pituutta nivelkohdista, voidaan pitää erikoisrakenteisena ruohovartena. Ruohovartiset kasvit voivat olla hyvinkin monenkokoisia, ja kasvitieteellisessä mielessä esimerkiksi yksisirkkaisiin kuuluvat banaanikasvit ovat ruohovartisia eivätkä puuvartisia.

Metsissä ruohovartisia kasveja kasvaa yleensä kenttäkerroksessa, mutta niitä voi olla myös muun muassa epifyytteinä tai kiipeilevinä köynnöksinä.

## Aiheesta muualla

*
# Monivuotinen kasvi

Monivuotinen kasvi
**Monivuotinen kasvi** on mikä tahansa kasvi, joka elää ja kasvaa yli kaksi vuotta. Jos se kukkii vain kerran ja kuolee sen jälkeen, sitä kutsutaan nimellä *hapaksantti* eli kerran kukkiva monivuotinen kasvi. Jos kasvi kukkii useina eri vuosina, se on *pollakantti* eli perenna. Perenna-nimitystä voidaan käyttää myös monivuotisista ruohovartisista koristekasveista eli siis lähinnä puutarhakukista.

Monivuotiset kasvit ovat sopeutuneet selviytymään erilaisista epäsuotuisista olosuhdevaihteluista, oli se sitten kuuma, kuiva tai kylmä ajanjakso. Pohjoisessa kasvien lepokauteen pakottaa pimeä ja kylmä talvi. Monivuotiset kasvit eivät kuole talven aikana, vaan ne talvehtivat mennen lepotilaan ja sitä syvempään horrokseen.

Kasvien talveentuminen alkaa jo hyvissä ajoin syksyllä, ja useimmilla kasveilla sen käynnistää yön piteneminen eli valoisan ajan lyheneminen. Talveentumisen jatkokehitys riippuu yölämpötilojen laskusta. Nämä yhdessä muuttavat kasvin hormonitasapainoa, joka saa aikaan lehtivihreän hajaantumisen ja arvokkaimpien aineiden siirtymisen varastoon varsiin ja juuriin. Puuvartisten kasvien vuosiversojen ja silmujen uloin osa tiivistyy ja kovettuu.

Kasvin pakkasenkestävyyden kannalta vielä tärkeämpiä ovat solunsisäiset muutokset. Solun vesipitoisuus vähenee, soluneste väkevöityy ja sokeripitoisuus kasvaa. Näiden myötä kasvi sitkistyy ja jäätymis- sekä kuivumisvaara vähenee.

Talvilevon purkautuminen käynnistyy vastaavasti ensin yön lyhenemisellä ja elintoiminnot palaavat lämpötilan niin salliessa.

## Katso myös

* yksivuotinen kasvi
* kaksivuotinen kasvi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Monivuotinen kasvi** Wikimedia Commonsissa
# Eteläinen Afrikka

Eteläisen Afrikan maat YK:n määritelmän mukaan.
**Eteläinen Afrikka** on Afrikan eteläiset osat käsittävä maantieteellinen alue.

## Valtiot

Yhdistyneiden kansakuntien jaottelun mukaan eteläisen Afrikan valtiot ovat Botswana, Etelä-Afrikka, Lesotho, Namibia ja Swazimaa.

Laajemmassa määrittelyssä eteläiseen Afrikkaan voidaan lukea myös Angola ja lisäksi vielä Madagaskar, Malawi, Mauritius, Mosambik, Sambia ja Zimbabwe.

## Maantiede

Eteläisen Afrikan keskiosat ovat ylätasankoa, joka sijaitsee 900–1500 metriä merenpinnan yläpuolella. Ylänköä reunustavat joka ilmansuunnassa vuoriketjut, joiden korkein kohta on Lesothossa sijaitseva Thabana Ntlenyana (3 482 m). Namibiassa vuorten ja Atlantin valtameren välissä on Namibin aavikko. Rannikoilla ei ole suuria poukamia tai niemiä. Etelä-Afrikan rannikko on kivikkoista ja Namibian rannikolla on suuria hiekkadyynejä.

Alueen pisin joki on Oranjejoki, joka laskee Atlanttiin.

## Ilmasto

Suurin osa Namibiasta ja Botswanasta sekä Etelä-Afrikan länsiosat ovat ilmastoltaan kuivaa tai puolikuivaa. Namibiassa on aavikkoja. Lohikäärmevuorilla on viileää ja kosteaa. Etelä-Afrikan kaakkoisrannikko on subtrooppisen kostea, ja kesät ovat kuumat. Etelärannikon Kapkaupungissa kuukausien keskilämpötilat ovat 13–22 celsiusastetta. Atlantin rannikon ilmasto on melko viileä. Sateet tulevat yleensä kesäisin, paitsi lounaassa, missä kesällä on kuivaa ja talvella kosteaa. Eniten sateita saadaan itärannikolla ja vähiten länsirannikolla.

## Kasvillisuus ja eläimistö

Eteläisessä Afrikassa on liian kuivaa tiheille metsille, joten maasto on avointa ja ruohikkoista. Savanneilla elää muun muassa seeproja, antilooppeja ja sarvikuonoja.

## Ihmiset

Eteläisen Afrikan alkuperäiskansaa ovat khoisanit (khoit ja sanit). Bantuja tuli alueelle myöhemmin pohjoisesta, ja hollantilaisia (afrikaanereita) rantautui etelärannikolle. Alueen muita kansoja ovat muun muassa hererot, tswanat, ovambot, swazit, xhosat, zulut, vendat ja sothot. Etelä-Afrikassa asuu myös paljon intialaisia.

Eteläinen Afrikka on maailman pahinta AIDS-aluetta, ja joissakin sen valtioissa yli 20 prosenttia väestöstä on HIV-positiivisia.

## Lähteet

* Giles, Bridget (päätoim.): *Peoples of Southern Africa*.  Facts on File, 1997.  ISBN 0-8160-3487-7

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Eteläinen Afrikka** Wikimedia Commonsissa
# Kriinumit

| Kriinumit |
| --- |
|  Kapmaankriinumi (*Crinum moorei*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit *Plantae* |
| Alakunta: | Putkilokasvit *Tracheobionta* |
| Kaari: | Siemenkasvit *Spermatophyta* |
| Alakaari: | Koppisiemeniset *Magnoliophytina* |
| Luokka: | Yksisirkkaiset *Liliopsida* |
| Lahko: | *Asparagales* |
| Heimo: | Narsissikasvit *Amaryllidaceae* |
| Suku: | **KriinumitCrinum* L. |
| Katso myös |
|   Kriinumit Wikispeciesissä   Kriinumit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Kriinumit** (*Crinum*) on narsissikasvien suku, johon kuuluu noin 100 lajia. Ne kasvavat sipuleista ja kasvattavat komean kellomaisen kukan lehdettömän kukkavarren päähän. Lehdet ovat sileälaitaiset, pitkulaiset. Kriinumeita kasvaa tropiikissa jokien ja lampien reunoilla. Jotkin lajit ovat näyttäviä akvaariokasveja. Niitä on kotoisin Afrikasta ja Aasiasta. Myös kuivalla maalla eläviä kriinumeita viljellään koristekasveina.

## Lajeja

### Akvaariossa

* Kurttukriinumi (*Crinum natans*)
* Isokriinumi, siaminkriinumi (*Crinum thaianum*)

### Koristekasveina

* Aasiankriinumi (*Crinum asiaticum*)
* Kapmaankriinumi (*Crinum moorei*)
* Tarhakriinumi (*Crinum* × *powellii*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen Lajitietokeskus: Kriinumit (*Crinum*)
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kriinumit (*Crinum*)
* ITIS: *Crinum* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Crinum* (englanniksi)
* Flora of China: *Crinum* (englanniksi)
# Kaarililjat

| Kaarililjat |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit |
| Kladi: | Putkilokasvit |
| Kladi: | Siemenkasvit |
| Kladi: | Koppisiemeniset |
| Kladi: | Yksisirkkaiset |
| Lahko: | Asparagales |
| Heimo: | Narsissikasvit |
| Suku: | **KaarililjatCyrtanthus* Aiton |
| Katso myös |
|   Kaarililjat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Kaarililjat** (*Cyrtanthus*) on narsissikasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on 57 lajia sipulikasveja, joita esiintyy Afrikassa, Sudanista Etelä-Afrikkaan. Kaarililjoilla on yksi- tai monikukkainen kukinto sipulista kasvavan vanan päässä. Kukat ovat usein putkimaisia ja alaspäin kaarevia.

## Lajeja

* rusokaarililja (*Cyrtanthus brachyscyphus*)
* vaarinkaarililja eli vaarinkukka (*Cyrtanthus elatus*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Cyrtanthus*
# Neidikit

| Neidikit |
| --- |
|  *Nerine filifolia* |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit |
| Kladi: | Putkilokasvit |
| Kladi: | Siemenkasvit |
| Kladi: | Koppisiemeniset |
| Kladi: | Yksisirkkaiset |
| Lahko: | Asparagales |
| Heimo: | Narsissikasvit Amaryllidaceae |
| Suku: | **NeidikitNerine* Herb. |
| Katso myös |
|   Neidikit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Neidikit** eli **nerinet** (*Nerine*) on narsissikasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on 25 lajia sipulikasveja, joita esiintyy alkuperäisenä eteläisessä Afrikassa: Etelä-Afrikasta Namibiaan, Botswanaan ja Zimbabween. Sukuun kuuluvat esimerkiksi ruusuneidikki (*Nerine bowdenii*) ja heloneidikki (*Nerine sarniensis*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Nerine*
* Suomen Lajitietokeskus: Neidikit – *Nerine*
# JSTOR

**JSTOR** (*Journal Storage*) on digitaalinen arkisto akateemisille lehdille ja julkaisuille. JSTOR on perustettu vuonna 1995 ja se sisältää useita digitoituja julkaisuja. JSTOR on koulujen, yliopistojen ja muiden instituutioiden käytössä. Alkuperäisistä artikkeleista on tallennettuna kuvat PDF-muodossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset verkkosivut (englanniksi)