# Sekunti

**Sekunti** (tunnus **s**) on SI-järjestelmän mukainen ajan perusyksikkö. Se on alun perin saatu jakamalla vuorokausi 24 tuntiin, tunti 60 minuuttiin ja minuutti edelleen 60 sekuntiin. Nykyisin sekunti on määritelty cesiumin säteilyn avulla.

## Määritelmä

Sekunnin nykyisen määritelmän vahvisti 26. yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 2019. Sekunti määritellään kiinnittämällä cesium-133-atomin häiritsemättömän perustilan ylihienorakennesiirtymää vastaavan säteilyn taajuudeksi 9 192 631 770 Hz, missä Hz on yhtä kuin s-1.

## Historia

Alun perin sekunti on minuutin kuudeskymmenesosa ja täten 1/86 400 vuorokautta. Minuutin jakaminen 60 sekuntiin perustuu sumerilaisten keksimään ja babylonialaisten käyttämään seksagesimaalijärjestelmään (60-järjestelmään).

Edellä mainitulla vuorokaudella tarkoitettiin aurinkovuorokautta, joka saadaan mittaamalla aika Maan pyörähtäessä Aurinkoon nähden yhden kierroksen. Koska vuorokauden mittaaminen Aurinkoa vasten tuottaa Maan kiertoradan eri kohdissa erilaisen tuloksen, sovittiin vertailukohdaksi vuoden Aurinkovuorokausien keskiarvo. Tämä keskiaurinkovuorokausi on noin 86 400 sekuntia ja vuosi 365,2422 keskiaurinkovuorokautta.

Maapallon pyörimisliikkeen nopeus ei kuitenkaan ole aivan tarkkaan vakio. Tämän vuoksi, ja koska Maan kiertoliike Auringon ympäri on huomattavasti tasaisempaa, sekunti määriteltiin vuonna 1960 uudestaan siten, että se oli 1/31 556 925,9747 trooppisen vuotta sellaisena kuin se oli vuoden 1900 alkuhetkellä efemeridiaikaa. Sekunnin pituus ei tällöin muuttunut, mutta se tuli määritellyksi entistä tarkemmin. Vuoden pituus oli siten 365 vuorokautta, 5 tuntia ja 48 minuuttia 45,9747 sekuntia.

Vuonna 1967 sekunti määriteltiin jälleen uudestaan atomikellon avulla. Vahvistetun määritelmän mukaan sekunti oli 9 192 631 770 kertaa sellaisen säteilyn jaksonaika, joka vastaa cesium-133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden energiatason välillä. Vuonna 2018 määritelmä muotoiltiin sanallisesti uudelleen, mutta aikaisemman kanssa yhtäpitävällä tavalla.

## Karkaussekunnit

Jotta nykyiseen määritelmään perustuva koordinoitu yleisaika (UTC) pysyisi käytännöllisesti katsoen yhdenmukaisena UT1-ajan kanssa, lisätään kellonaikaan karkaussekunti vuodenvaihteessa tai kesäkuun lopussa silloin, kun niiden ero lähestyy täyttä sekuntia.

## SI-kertoimet

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kerroin | Nimi | Tunnus |  | Kerroin | Nimi | Tunnus |
| 100 | **sekunti** | s |   |   |   |
| 101 | dekasekunti | das | 10−1 | desisekunti | ds |
| 102 | hehtosekunti | hs | 10−2 | senttisekunti | cs |
| 103 | kilosekunti | ks | 10−3 | millisekunti | ms |
| 106 | megasekunti | Ms | 10−6 | mikrosekunti | μs |
| 109 | gigasekunti | Gs | 10−9 | nanosekunti | ns |
| 1012 | terasekunti | Ts | 10−12 | pikosekunti | ps |
| 1015 | petasekunti | Ps | 10−15 | femtosekunti | fs |
| 1018 | eksasekunti | Es | 10−18 | attosekunti | as |
| 1021 | tsettasekunti | Zs | 10−21 | tseptosekunti | zs |
| 1024 | jottasekunti | Ys | 10−24 | joktosekunti | ys |

## Lähteet

* Oja, Heikki: *Aikakirja 2007*.  Helsinki:  Helsingin yliopiston almanakkatoimisto, 2007.  ISBN 952-10-3221-9  Teoksen verkkoversio Viitattu 7.7.2010.
* Suomen Standardoimisliitto: SI-opas (PDF) (sivu 3) *SFS-oppaat*. 4.11.2002. Suomen Standardoimisliitto. Arkistoitu 31.8.2012. ISBN 952-5420-93-0  Viitattu 18.2.2013.

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sekunti** Wikimedia Commonsissa

* Optinen atomikello voi muuttaa sekunnin määritelmää Yle.fi 20.7.2013 *Archive.org*