Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Psyykikko

**Psyykikko** (engl. *psychic* < muinaiskreik. ψυχικός 'sieluun liittyvä') tarkoittaa henkilöä, joka väittää omistavansa paranormaaleja kykyjä. Sana on laina englannin kielestä. Yhdenkään psyykikon olemassaolosta ei ole saatu tieteellisen konsensuksen varmistusta. Heidän on laajalti väitetty käyttävän toiminnassaan taikatemppuja, huijausta ja itsepetosta.

## Katso myös

* Meedio
* Selvänäkijä
* Mentalisti

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Risto Selin: Viestejä haudan takaa: Psyykikko James van Praaghin menestystarina (Arkistoitu – Internet Archive). *Skeptikko* 2/1999. (PDF)
# Wayback Machine

| Wayback Machine |
| --- |
|  |
|  |
| Verkkosivusto | web.archive.org |
| Kaupallinen | ei |
| Tyyppi | arkisto |
| Rekisteröinti | vapaaehtoinen |
| Omistaja | Internet Archive |
| Kehittäjä | Internet Archive |
| Avattu | 24. lokakuuta 2001 |
| Infobox OK |

**Wayback Machine** on Internet Archiven ylläpitämä palvelu, joka arkistoi erilaisia internet-sivuja. Vanhimmat palvelusta löytyvät sivut ovat vuodelta 1996.

Lokakuusta 2013 lähtien palvelusta on löytynyt ”Save a Page” -ominaisuus, jonka avulla kuka tahansa on voinut tallentaa kopioita manuaalisesti arkistoon.

Wayback Machinesta löytyviä kopioita on käytetty myös oikeudessa todisteena, kun alkuperäinen lähde on poistunut internetistä.

Vuonna 2025 Wayback Machineen oli tallennettu yli biljoona kopiota verkkosivuista. Arkiston koko oli noin 100 petatavua. Palveluun tallennetaan päivittäin noin 500 miljoonaa kopiota, ja sillä on noin 800 000 päivittäistä kävijää.

## Katso myös

* archive.today
* Linkkimätä
* Kansalliskirjaston verkkoarkisto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Internet Archive − Wayback Machine (englanniksi)
# Maanantai

Viikko

* maanantai
* tiistai
* keskiviikko
* torstai
* perjantai
* lauantai
* sunnuntai

**Maanantai** (lyhenne ma, maa tai maan.) on sunnuntain ja tiistain väliin jäävä viikonpäivä.

ISO 8601 -standardin mukaan maanantai on viikon ensimmäinen päivä ja useimmiten myös työviikon ensimmäinen päivä. Juutalaisessa traditiossa se on viikon toinen päivä.

Suomessa maanantaista tuli viikon ensimmäinen päivä vuoden 1973 alussa, kun Suomessa siirryttiin kansainvälisen standardin mukaiseen viikkonumerointiin. Aikaisemmin viikon oli katsottu alkavan sunnuntaista.

## Maanantai muissa kielissä

Sanan ”maanantai” etymologia on muinaisskandinaavisessa sanassa *mánandagr*, kuupäivä. Maanantai on useissa muissakin kielissä kuun päivä. Latinan kielellä se on *Dies lunae*, englannin kielellä Monday (muinaisenglanti: Mōnandæg) ja ranskan kielellä lundi (latinan *kuuta* tarkoittavasta sanasta *luna*). Myös japaniksi maanantai on kuun (月) päivä (月曜日, getsuyōbi).

Venäjällä ja Virossa maanantaita on jo vanhastaan pidetty viikon ensimmäisenä päivänä.  Venäjän kielellä maanantai on *понеде́льник*, ’pyhän jälkeinen päivä’, ja viron kielellä *esmaspäev*, ’ensimmäinen päivä’.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Maanantai** Wikimedia Commonsissa
# Tiistai

Viikko

* maanantai
* tiistai
* keskiviikko
* torstai
* perjantai
* lauantai
* sunnuntai

**Tiistai** (lyhenne ti tai tiist.) on viikonpäivä maanantain jälkeen ja ennen keskiviikkoa.

## Muissa kielissä

Sanan ”tiistai” etymologia on ruotsin sanassa *tisdag*. Tämä, samoin kuin vastaavat saksan ja englannin sanat tarkoittavat Tyr-jumalan päivää: *Dienstag* tai *Tuesday*. Useissa muissa kielissä se on Mars-jumalan päivä, *Dies Martis*, espanjaksi *martes*, ranskaksi *mardi* ja italiaksi *martedí*. Myös japaniksi se on planeetta Marsin (火星, kasei) päivä 火曜日 (kayōbi).

Venäjässä tiistai on вторник (toinen päivä), kuten myös kiinaksi ja portugaliksi kolmas.

## Katso myös

* Laskiaistiistai
* Tikkutiistai

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tiistai** Wikimedia Commonsissa
# Keskiviikko

Viikko

* maanantai
* tiistai
* keskiviikko
* torstai
* perjantai
* lauantai
* sunnuntai

**Keskiviikko** (lyhenne ke tai kesk.) on tiistain ja torstain väliin jäävä viikonpäivä. Se on SFS-EN 28601 -standardin mukaan Suomessa viikon kolmas viikonpäivä. Keskiviikon suomenkielinen nimi samoin kuin saksankielinen nimi *Mittwoch* johtuu siitä, että se on keskellä vanhaa, sunnuntaista alkavaa viikkoa. Nykyisin kalenteriviikko alkaa monissa maissa maanantaista, joten keskiviikko ei kaikissa maissa ole enää viikon päivistä keskimmäinen, mutta se on nykyisin monissa maissa käytettävän viisipäiväisen työviikon keskimmäinen päivä ja siten sen suomen- ja saksankielinen nimi on edelleen kuvaava.

## Keskiviikko muissa kielissä

Kreikkalaiset käyttivät omien jumaliensa nimiä viikonpäivissä (keskiviikko, *hemera Hermu* eli Hermeen päivä) ja roomalaiset omiensa (keskiviikko, *dies Mercurii* eli Mercuriuksen päivä). Ranskaksi keskiviikko onkin *mercredi*. Myös japaniksi keskiviikko on planeetta Merkuriuksen (水星, suisei) päivä, 水曜日 (suiyōbi). Germaanisissa kielissä päivät nimettiin uudelleen germaanisten jumalien mukaan, keskiviikko yhdistettiin Odin-jumalaan (*onsdag*) ja sen germaaniseen ”Wotan” muotoon (*Wednesday*), joskin nykysaksassa keskiviikko on nimetty samoin kuin suomessa, *Mittwoch*.

Eurooppalaisista kielistä portugali hylkäsi täysin pakanalliset nimet ja siirtyi numeroituihin viikonpäiviin, siispä keskiviikko on *quarta-feira*. Numeroidut päivät ovat käytössä myös muun muassa seemiläisissä kielissä, kiinassa ja vietnamissa, keskiviikko on näissä kielissä joko kolmas tai neljäs päivä. Samaa periaatetta noudatetaan viron kielessä: keskiviikko on *kolmapäev* (vaihtoehtoinen nimi *kesknädal* eli keskiviikko). Myös venäjässä keskiviikko on keskellä, среда.

## Sanontoja

Keskellä viikkoa keskiviikko. Keskiviikko, päivistä keskeisin, keskellä viikkoa. Keskiviikko, pikkulauantai.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Keskiviikko** Wikimedia Commonsissa
# Torstai

Viikko

* maanantai
* tiistai
* keskiviikko
* torstai
* perjantai
* lauantai
* sunnuntai

**Torstai** (lyhenne to tai torst.) on SFS-EN 28601 -standardin mukaan Suomessa viikon neljäs päivä. Torstaita ennen on keskiviikko ja sen jälkeen tulee perjantai.

## Torstai muissa kielissä

Torstai-sana on tullut suomen kieleen todennäköisimmin ruotsin kielen torstaita tarkoittavasta sanasta, *torsdag* (Tor-jumalan päivä). Myös saksassa 'torstai' on ukkosen jumalan päivä: *Donnerstag* (Donner tarkoittaa sekä ukkosta että on myös ukkosen jumalan nimi).

Myös englannin *Thursday*-sanan etymologia on sama kuin ruotsin ja saksan torstaita merkitsevillä sanoilla.

Useissa muissa kielissä se on Rooman Juppiterin päivä. Juppiter-nimen latinalaisesta genetiivistä *Iovis* (*Jovis*) johtuvat muun muassa espanjan *Jueves* ja ranskan *jeudi*. Myös japaniksi torstai on planeetta Jupiterin (木星, mokusei) päivä 木曜日 (mokuyōbi).

Venäjässä torstai on четверг (tšetverg) (neljäs päivä), samaa perua lienee unkarin kielen *csütörtök*. Portugalissa torstai on taas *Quinta-feira* (viides päivä).

Kreikaksi torstai on Πέμπτη (Viides).

## Sanontoja

* "Torstai on toivoa täynnä." (Myös John Steinbeckin romaanin *Sweet Thursday* suomennoksen nimi, suom. Jouko Linturi.)

## Katso myös

* Kiirastorstai
* Helatorstai

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Torstai** Wikimedia Commonsissa
# Perjantai

Viikko

* maanantai
* tiistai
* keskiviikko
* torstai
* perjantai
* lauantai
* sunnuntai

**Perjantai** (lyhenne pe tai perj.) on SFS-EN 28601 -standardin mukaan Suomessa viikon viides päivä ja tavallisimmin viikon viimeinen työpäivä. (Lauantai on viikon viimeinen arkipäivä.) Torstai on perjantaita ennen ja lauantai sen jälkeen. Perjantai on muslimien pyhäpäivä.

Perjantai on yhdessä lauantain kanssa päivä, jolloin on tapana viettää muita viikonpäiviä useammin juhlia ja käydä erilaisissa vapaa-ajan vietoissa, kuten elokuvissa, teatterissa ja ravintolassa. Monet voivat valvoa huoletta perjantaina ja lauantaina tavallista pidempään, koska seuraava päivä on monissa työpaikoissa ja kouluissa vapaapäivä. Perjantai on myös tavallisin juhlien pitopäivä.

Perjantai 13. päivä on yleisen taikauskoisen käsityksen mukaan epäonnen päivä.

## Muissa kielissä

Perjantai germaanisissa kielissä, kuten englannissa, hollannissa, saksassa ja ruotsissa – ja näistä lainautuneena myös suomessa –, tulee Freija- tai Frigg-nimisen aasajumalattaren nimestä. Tästä juontaa juurensa myös viron *reede*, joka poikkeaa muista numerointiin perustuvista arkipäivistä (päivät maanantaista ja torstaihin ovat *esmas-, teisi-, kolma-* ja *neljapäev*).

Romaanisissa kielissä se on Venus-jumalan päivä: *Veneris dies*, josta espanjan *viernes*, ranskan *vendredi*) ja italian *venerdì*. Myös japaniksi perjantai on Venuksen (金星, kinsei) päivä 金曜日 (kinyōbi).

Venäjän kielessä perjantai on пятница (*pjatnitsa*; viides päivä).

## Perjantai islamissa

*Pääartikkeli: Islamilaiset pyhäpäivät*
Islamissa ei ole sunnuntain kaltaisia pyhitettyjä viikonpäiviä, mutta perjantailla on erityisasema, koska keskipäivän perjantairukous on pakollinen jokaiselle miespuoliselle muslimille. Se on rukoiltava moskeijassa imaamin johdolla ja siihen liittyy myös saarnan kuuntelu.

Perjantairukous Malesiassa 2001
Muslimeilla ei ole selitystä perjantain erityisasemalle. Siihen viitataan toteamalla, että ”Herrasi luo mitä haluaa” (Koraani 28:68).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Perjantai** Wikimedia Commonsissa
# Tunti

**Tunti** on SI-järjestelmässä ajan lisäyksikkö, ja sen tunnus on **h** (lat. *hora*, engl. *hour*). Tunnin pituus on 60 minuuttia ja 1/24 vuorokaudesta.

1 h = 60 min = 3 600 s.
Myös **t**:tä käytetään joskus tunnin lyhenteenä suomen yleiskielessä, mutta h on kansainvälisestä käytetty standardisoitu tunnus tunnille. Käytettäessä lyhennettä t voidaan tarkoittaa myös oppituntia (yleensä 45 minuuttia), joka ei vastaa kestoltaan SI-järjestelmän mukaista tuntia. Tunnin jakaminen 60 minuuttiin perustuu babylonialaisten käyttämään 60-järjestelmään.

## Historia

Tunti aikayksikkönä oli käytössä jo 4 000 vuotta sitten Babyloniassa. Aluksi vain päivä jaettiin 12 tuntiin, mutta myöhemmin samoin jaettiin myös yö. Tämän vuoksi päivän ja yön tunnit olivat eri vuodenaikoina eri pituiset. Vanhalla ajalla tunneista käytettiin järjestysnumeroita siten, että päivän ensimmäinen tunti alkoi aina auringonnoususta ja yön ensimmäinen auringonlaskusta. Käytäntö tunnetaan muun muassa Raamatusta, jossa esimerkiksi *kuudes tunti* (vanhemmassa käännöksessä *kuudes hetki*) tarkoittaa keskipäivää edeltävää tuntia, nykyisen laskutavan mukaan noin kello 11–12.

Hipparkhos ehdotti ensimmäisenä siirtymistä nykyisen kaltaisiin yhtä pitkiin tunteihin. Hänen aloitteestaan alettiin myös lukea vuorokausi keskiyöstä alkavaksi; aikaisemmin se oli aloitettu eri kulttuureissa auringon noususta tai laskusta. Käytännössä tasapituisiin tunteihin voitiin kuitenkin siirtyä vasta uudella ajalla, kun mekaaniset kellot syrjäyttivät aurinkokellot.

Mekaanisissa kelloissa käytettiin aluksi 24 tunnin kellotaulua, mutta 1500-luvulla vakiintui käyttöön 12-tuntinen, jolloin tuntiviisari tekee kaksi kierrosta vuorokaudessa. Tämän mukaisesti kelloajoista alettiin käyttää numeroita siten, että tuntien numerointi alkaa keskiyön jälkeen 1:stä, kunnes keskipäivällä on kello 12, ja sen jälkeen uudestaan 1:stä, kunnes keskiyöllä on jälleen kello 12. Tarvittaessa aamu- ja iltapäivän tunnit erotettiin toisistaan käyttämällä kelloajan yhteydessä sopivia lyhenteitä, suomessa tavallisimmin *ap* (aamupäivällä) tai *ip* (iltapäivällä), joskus myös *epp* (ennen puoltapäivää) tai *jpp* (jälkeen puolenpäivän). Monissa maissa on käytetty latinaan perustuvia lyhenteitä *AM* (*ante meridiem*, ennen puoltapäivää) ja *PM* (*post meridiem*, jälkeen puolenpäivän).

Vanhan 12 tunnin aikajärjestelmän mukaisia kelloaikojen ilmaisuja käytetään yhä yleisesti puhekielessä, ja muutamissa maissa se on edelleen virallisessakin käytössä. Useimmissa maissa siirryttiin kuitenkin 1900-luvun alkupuolella nykyiseen merkitsemistapaan, jossa iltapäivän tunneille käytetään lukuja 13–23, keskiyölle vaihdellen lukua 0 tai 24. Esimerkiksi merkintä 15.20 tarkoittaa hetkeä, jolloin vuorokauden alusta on kulunut 15 tuntia 20 minuuttia; vanhan 12-tuntisen järjestelmän mukaan tämä vastaa aikaa 3.20 ip (puhekielessä *kahtakymmentä yli kolme*). Suomessa 24 tunnin kelloaikajärjestelmä tuli käyttöön virallisesti ensin rautateillä sekä postilaitoksessa Kulkulaitosministeriön päätöksellä vuonna 1928.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tunti** Wikimedia Commonsissa
# Minuutti

**Minuutti** (tunnus **min**) on SI-järjestelmässä ajan lisäyksikkö. Minuutin pituus on 60 sekuntia, 1/60 tuntia.

Yleisesti minuuttia käytetään aikayksikkönä, kun mitattava aika on tyypillisesti välillä n. 1 – n. 60 minuuttia. Toisaalta esimerkiksi musiikki- ja elokuvateollisuudessa tallenteiden kesto ilmaistaan yleensä minuutteina. Esimerkiksi 4 tuntia kestävän elokuvan pituus ilmaistaan usein muodossa 240 min.

1 min = 60 s
Joissain harvinaisissa minuuteissa on 61 sekuntia. Kyse on silloin karkaussekunnista. Tunnin jakaminen 60 minuuttiin perustuu babylonialaisten käyttämään 60-järjestelmään.

## Alkuperä

Minuutti tulee latinan kielestä fraasista *(pars) minuta prima*, joka tarkoittaa ”ensimmäinen pieni osa”. Vastaavasti sekunti tulee fraasista *(pars) minuta sekunda*, ”toinen pieni osa”. Aikoinaan on vastaavasti myös 1/60 sekunnista käytetty nimitystä *(pars) minuta tertia*, ”kolmas pieni osa”. Nykyisin sen sijasta käytetään kuitenkin sekunnin desimaaliosia.

Minuuttia ja sitä pienempiä aikayksiköitä käytettiin 1600-luvulle saakka pääasiassa vain tähtitieteellisissä laskuissa. Kelloissakin oli yleensä vain tuntiosoitin, kunnes minuutti- ja sekuntiosoitin yleistyivät 1600-luvun lopulla.

## Katso myös

* Vuorokausi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Minuutti** Wikimedia Commonsissa
# Auringonlasku

Auringonlasku.
**Auringonlasku** on hetki, jolloin Auringon kiekon yläreuna koskettaa horisonttia. Aivan täsmällistä auringonlaskun aikaa on mahdotonta ennustaa, sillä valon taittuminen ilmakehässä (refraktio) vääristää auringonsäteitä ja sen suuruus vaihtelee säätilasta riippuen.

Almanakoissa auringon nousu- ja laskuajat on laskettu käyttämällä refraktiolle vakioarvoa 35 kaariminuuttia, joka vastaa keskimääräistä refraktiota normaaliolosuhteissa merenpinnan tasolla. Kun tähän lisätään Auringon näennäinen säde, 15′, saadaan tulokseksi, että Auringon keskipisteen on oltava 50′ horisontin alapuolella, jotta sen yläreuna näkyisi horisontissa.

Auringonlaskun aikaan taivaalla näkyy usein iltarusko. Auringonlaskun jälkeen on kolmenasteista hämärää: porvarillinen hämärä (aurinko korkeintaan 6 astetta horisontin alapuolella), nauttinen hämärä (6–12 astetta) ja astronominen hämärä (12–18 astetta).

Suomalaisissa almanakoissa auringon nousu- ja laskuajat ilmoitettiin ennen auringon keskipisteen, nykyään (vuodesta 1975 lähtien) yläreunan mukaan.

## Katso myös

* Auringonnousu

## Lähteet

Auringonlasku Marsissa.
*  (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Auringonlasku** Wikimedia Commonsissa
# Wikisanakirja

Suomenkielisen Wikisanakirjan logo.
**Wikisanakirja** (engl. *Wiktionary*) on Wikipedian sisarhanke, jonka tavoitteena on luoda wikipohjainen kaikkien kielten välinen vapaa sanakirja.

Wikisanakirjaa voi käyttää:

* sanojen, termien ja lyhenteiden selitysteoksena
* sivistyssanakirjana
* murresanakirjana
* synonyymisanakirjana
* käännössanakirjana

Wikisanakirjan artikkeleina on erikielisiä sanoja sisältäen tiedon sanan luokittelusta ja merkityksestä. Artikkelissa annetaan sanalle muiden muassa synonyymejä ja käännöksiä. Englanninkielinen Wikisanakirja aloitti 12. joulukuuta 2002, ja ensimmäiset muunkieliset Wikisanakirjat (ranska ja puola) 29. maaliskuuta 2004.

## Suomenkielinen Wikisanakirja

Suomenkielisen Wikisanakirjan artikkeleissa kerrotaan vieras- ja suomenkielisistä sanoista suomeksi. Suomenkielinen versio aloitti 2. toukokuuta 2004 Wiktionaryna. Sen nimi suomennettiin Wikisanakirjaksi 9. syyskuuta 2004 suomenkielisessä Wikipediassa päättyneessä äänestyksessä. 19. maaliskuuta 2005 kirjoitettiin suomenkielisen Wikisanakirjan tuhannes artikkeli. 26. syyskuuta 2005 suomenkielinen Wikisanakirja alkoi eritellä suuria ja pieniä kirjaimia sanan ensimmäisen kirjaimen osalta. Tämä oli toteutettu joissakin muissa Wikisanakirjoissa, kuten englanninkielisessä, jo aiemmin. Suomenkielisessä Wikisanakirjassa on noin 711 000 artikkelia. Suomenkielinen Wikisanakirja on 17. suurin eri kielten Wikisanakirjojen joukossa artikkelimäärällä mitattuna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomenkielinen Wikisanakirja
* Englanninkielinen Wikisanakirja
* Luettelo erikielisistä Wikisanakirjoista

Wikimedia-säätiö

|  |  |
| --- | --- |
| Hankkeet | * Wikipedia
* Wikisanakirja
* Wikisitaatit
* Wikiaineisto
* Wikikirjasto
* Wikimedia Commons
* Wikispecies
* Wikiuutiset
* Wikiopisto
* Wikidata
* Wikimatkat
 |
| Tapaamiset | Wikimania |
| Tunnettuja henkilöitä | * Jimmy Wales
* Larry Sanger
* Katherine Maher
* Maryana Iskander
* Bernadette Meehan
 |
| Organisaatioita | * Wikimedia Suomi
* Wikimedia Sverige
* Wikimedia Eesti
* Wikimedia Norge
* Wikimedia Deutschland
* Wikimedia France
* Wikimedia Russia
* Wikimedia Europe
 |
# Päivä

**Päivä** on vuorokauden valoisa aika. Maapallon alue, jossa on päivä, on silloin kääntyneenä Aurinkoon päin. Päivällä voidaan tarkoittaa myös koko vuorokautta.

Kukin kalenteripäivä voidaan tunnistaa sen päivämäärän mukaan. Päivän lyhenne on **pv** ja kansainvälisesti d.

Biologisesti päivä on toiminnan aikaa vuorokaudesta. Auringon lämmön ansiosta päivälämpötila on yölämpötilaa korkeampi. Auringon valo saa kasvit kasvamaan ja viherkasvit yhteyttämään. Keväällä lisääntyvä auringonvalo saa eläinkunnan lisääntymistoiminnot alkuun.

## Seisaukset ja tasaukset

Talvipäivänseisaukseksi kutsutaan sitä päivää vuodessa, jolloin auringon aika taivaanrannan yläpuolella on pienin. Kesäpäivänseisaus on taas vuorostaan se päivä, jolloin aurinko on näkyvillä pisimpään.

Kaamokseksi sanotaan sitä aikaa, kun aurinko ei nouse lainkaan. Kaamos esiintyy vain lähellä pohjois- ja etelänapaa. Yöttömäksi yöksi sanotaan vastaavasti päinvastaista aikaa, jolloin aurinko ei laske lainkaan.

Kevätpäiväntasaukseksi sanotaan päivää, jolloin päivä vaihtuu yötä pidemmäksi. Vastaavasti syyspäiväntasaus on päivä, jolloin yö muuttuu päivää pidemmäksi.

## Katso myös

* Aika
* Yö

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* US Navy laskureita (Arkistoitu – Internet Archive)
* Auringon käytös grafiikkana
* Päivänvalokartta
* Päivälaskuri
# Day

**Day** on päivää tai vuorokautta tarkoittava englannin kielen sana. Day on myös muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Alon Day (s. 1991), israelilainen moottoriurheilija
* Cecil Day Lewis, myös *Cecil Day-Lewis*, (1904–1972), englantilainen runoilija
* Clarence Day (1874–1935), yhdysvaltalainen kirjailija ja kuvittaja
* Corinne Day (1962–2019), englantilainen muoti- ja dokumentaarinen valokuvaaja
* Daniel Day-Lewis (s. 1957), brittiläinen näyttelijä
* David Day (s. 1947), kanadalainen kirjailija
* Derek Day (1927–2015), brittiläinen diplomaatti ja maahockeyn olympiamitalisti
* Donald S. Day (1895–1966), yhdysvaltalainen toimittaja
* Doris Day (1922–2019), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
* Dorothy Day (1897–1980), yhdysvaltalainen journalisti ja yhteiskunnallinen aktivisti
* Felicia Day (s. 1979), yhdysvaltalainen näyttelijä ja tuottaja
* Francis Day (1829–1889), brittiläinen luonnontieteilijä
* Hap Day, oik. *Clarence Henry Day* (1901–1990), kanadalainen jääkiekkoilija
* Howie Day (s. 1981), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
* Jason Day (s. 1987), australialainen golfaaja
* Kayla Day (s. 1999), yhdysvaltalainen tennispelaaja
* Laraine Day (1920–2007), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Mary Day (1910–2006), yhdysvaltalainen balettipedagogi ja baletinjohtaja
* Mary Louise Day (1968–2017), yhdysvaltalainen pitkään kadonneena ollut mutta jälleen elävänä löydetty nainen
* Muriel Day (s. 1942), irlantilainen laulaja
* Patricia Day, tanskalainen kontrabasisti ja laulaja
* Ryan Day (s. 1980), walesilainen snookerpelaaja
* Sean Day (s. 1998), belgialais-kanadalais-yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
* Stockwell Day (s. 1950), kanadalainen poliitikko
* Thomas Day (1748–1789), brittiläinen kirjailija ja orjuuden vastustaja
* William R. Day (1849–1923), yhdysvaltalainen lakimies ja diplomaatti
* Zella Day (s. 1995), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä.

## Day taiteilijanimenä

* Andra Day, oik. *Cassandra Monique Batie* (s. 1984), yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä
* Jay Day, oik. *Jussi Penttinen*, suomalainen laulaja

Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
# Midtown (Manhattan)

Näkymä Manhattan Midtownista. Kuvassa Empire State Building, Chrysler Building, MetLife Building ja rakenteilla oleva Bank of America Tower.
**Midtown** on toinen Manhattanin tärkeimmistä bisneskeskittymistä Lower Manhattanin ohella. Se koostuu suurimmaksi osaksi korkeista pilvenpiirtäjistä. Toimistotalojen ohella sen katuja varjostavat muun muassa Chrysler Building, Trump Tower ja Rockefeller Center. Lisäksi alueella sijaitsee lukuisia liikkeitä, tavarataloja sekä katolilainen kirkko St. Patrick's Cathedral.

Midtown keskipäivällä
Midtown yöllä
# Pyörähdysaika

Asteroidi 4 Vestan pyörähdysaika on 5,342 tuntia.
**Pyörähdysaika** on aika, joka kuluu kappaleen pyörähtämiseen kerran pyörimisakselinsa ympäri (360°).

Pyörähdysaika on pyörimisnopeuden käänteisluku.

Maapallon pyörähdysaika akselinsa ympäri on noin yksi vuorokausi. Planeetan täysi 360° asteen pyörähdys suhteessa hyvin kaukaiseen tähteen on kyseisen planeetan sideerinen vuorokausi. Maan sideerinen vuorokausi on n. 23,934 aurinkotuntia tai 24 tähtituntia.

Kiertoaika tarkoittaa aikaa, joka kappaleelta kuluu toisen kohteen ympäri kiertämiseen. Esimerkiksi Maapallon kiertoaika auringon ympäri on likimain yksi vuosi.

Asteroidien pyörähdysajat ilmoitetaan yleensä tunneissa, mutta hitaimmin pyörähtävillä kohteilla se voi olla tuhansia tunteja. Esimerkiksi 1183 Jutta pyörähtää kerran 3 712 tunnissa.

## Lähteet
# Aamu

Usvainen aamu.
**Aamu** on vuorokaudenaika yön ja päivän välissä. Yleensä aamun katsotaan alkavan auringon noustessa, mutta laajimmin aamuna voidaan pitää aikaa keskiyön ja keskipäivän välillä. Maissa, joissa kello on 12-tuntinen, näitä tunteja merkitään *ante meridiem* (A.M.). *Aamulla* voidaan viitata myös alkuun tai syntymään. Silloin siihen liittyy usein toivo, kuten fraasissa *uusi aamu tuo uuden toivon*. Yleensä aamulla syödään aamiainen, arkisemmin *aamupala*.

## Aiheesta muualla

* Sitaatteja aiheesta **Aamu** Wikisitaateissa
# Ilta

Ilta Helsingissä.
Ilta Seychelleillä.
**Ilta** eli **ehtoo** on päivän loppuosa, tavallisesti kello 18:sta eteenpäin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ilta** Wikimedia Commonsissa