Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Päiväys

**Päiväys** eli **päivämäärä** (lyhenne pvm.) on vakiintunut tapa ilmaista tietty päivä jonkin ajanlaskukäytännön mukaisesti. Päiväyksellä viitataan käytetyn kielen tai kulttuuripiirin valta-ajanlaskuun, länsimaissa gregoriaaniseen kalenteriin.

## Gregoriaanisen ajanlaskun päiväys

Gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa päiväyksessä ilmoitetaan yleensä päivä, kuukausi ja vuosi. Seuraavassa on lueteltu erilaisia päiväyksen merkitsemistapoja (p = kuukauden päivän järjestysnumero, k = vuoden kuukauden järjestysnumero, v = kuluva vuosi):

Suomessa päiväyksen muotoja ovat:

* p. *kuukausi* + *-ta* v — esimerkiksi 23. toukokuuta 2004 (luetaan: *kahdentenakymmenentenäkolmantena toukokuuta kaksituhattaneljä*)
* p.k.v — esimerkiksi 21.5.2004
* p.k. — esimerkiksi 23.5. (*kahdeskymmeneskolmas viidettä*)

Numeroin ilmaistu päivämäärä kirjoitetaan koodinluonteisuutensa takia kokonaan ilman välilyöntejä (ei: ”23.5. 2004” eikä: "23. 5. 2004"). Päiväyksissä ei käytetä etunollia: ”04.08.2013” (pitää olla: 4.8.2013).

Päivämäärän numeerisessa muodossa piste on tulkittava järjestysluvun osoittavaksi merkiksi, ei lukuerottimeksi. Nykyään näkee varsin usein käytettävän väärää merkintätapaa, esimerkiksi "23.5" ilman kuukauden jäljessä olevaa pistettä. Tämä lienee omaksuttu amerikkalaisten tietokoneohjelmien tavasta merkitä päivämääriä ottamatta huomioon kansallisia standardeja.

Amerikkalainen päiväys on muotoa:

* k/p/v — esimerkiksi 5/23/2004
* *kuukausi* p, v — esimerkiksi May 23, 2004
* *kuuk.* p, v — esimerkiksi Nov 21, 2004 (November, marraskuu)

Kansainvälinen ISO 8601 -standardi määrittelee päiväyksen muotoon:

* v-k-p — vakiomäärä numeroita, eli käyttäen aina tarvittaessa etunollia — esimerkiksi 2004-05-23

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Miten päiväys merkitään? – Kotimaisten kielten keskus.
# Aurinkokalenteri

Kivistä valmistettu aurinkokalenteri.
**Aurinkokalenteri** on kalenteri, jossa perusyksikkönä on Maan Auringon ympäri tekemä kierros. Aurinkovuodessa on neljä vuodenaikaa syksy, talvi, kevät ja kesä, jotka pyritään pitämään paikoillaan aurinkokalenterissa. Kalenterivuosi voi olla sidottu syyspäiväntasauksen, kevätpäiväntasauksen, talvipäivänseisauksen, kesäpäivänseisauksen tai muun päivän pituuteen liittyvän tapahtuman toistumiseen tasan vuoden välein, tai eläinradan tähtikuvioiden siirtymiseen samaan asentoon maasta katsottuna. Kummallakin tavalla vuoden pituudeksi tulee noin 365 päivää, jota tasoitetaan joka neljäs vuosi karkauspäivillä. Muinaisen Egyptin kalenterissa ei ollut karkauspäiviä, ja niinpä sen uusivuosi siirtyi pikkuhiljaa verrattuna luonnon tapahtumiin.

Nykyään yleismaailmallisessa käytössä oleva gregoriaaninen kalenteri on tyypillinen aurinkokalenteri. Myös sen edeltäjä, länsimaissa 1500-luvulle saakka käytetty juliaaninen kalenteri, oli sellaiseksi tarkoitettu, joskin vuoden pituus oli hieman epätarkasti määritetty. Sen sijaan esimerkiksi islamilainen kalenteri on kuukalenteri, jossa kuukausi alkaa aina uudenkuun aikaan ja kalenterivuoteen luetaan 12 tällaista, synodista kuukautta. Tällöin kalenterikuukaudet kiertävät noin 30 vuoden kuluessa kaikkien vuodenaikojen ympäri. Monissa kulttuureissa on käytetty myös yhdistettyjä aurinko- ja kuukalentereita, joissa kuukauden pituus vastaa synodista kuukautta, mutta aika ajoin vuoteen lisätään ylimääräinen kuukausi, jotta kalenterikuukaudet pysyvät ainakin suunnilleen samana vuodenaikana. Sellaisia ovat esimerkiksi juutalainen ja vanha kiinalainen kalenteri. Myös antiikin Kreikassa ja Roomassa käytettiin yhdistettyjä aurinko- ja kuukalentereita ennen juliaanisen kalenterin käyttöönottoa.

Myös Venuksen liikkeisiin voi sitoa kalenterin. Mayakalenteri yhdisti Auringon ja Venuksen liikkeiden jaksollisuuden.

## Katso myös

* Kuukalenteri
* Kalenteririitti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
# Kuukalenteri

**Kuukalenteri** on Kuun vaiheisiin perustuva kalenteri. Siinä kuukausi alkaa aina uudenkuun aikoihin. Koska synodisen kuukauden pituus on hieman yli 29 vuorokautta, luetaan tällaisessa kalenterissa kuukauteen vaihdellen 29 tai 30 päivää. Kaksitoista tällaista kuukautta on 354,37 vuorokautta, josta käytetään nimitystä *kuuvuosi*.

Ainoa laajalti käytössä oleva puhdas kuukalenteri on islamilainen kalenteri, jonka vuodessa on aina 12 kuun vaiheiden mukaan määräytyvää kuukautta ja vuodessa näin ollen 354 tai 355 päivää. Sen kuukaudet eivät ole sidottuja tiettyihin vuodenaikoihin, vaan ne siirtyvät esimerkiksi päivätasauksiin ja päivänseisauksiin nähden joka vuosi 11 päivää aikaisemmiksi ja kiertävät noin 33 vuodessa kaikkien vuodenaikojen ympäri. Islamilaista kalenteria käytetään pääasiassa vain uskonnollisissa yhteyksissä, mutta esimerkiksi Saudi-Arabiassa myös arki- ja liike-elämässä sekä valtionhallinnossa.

Useimmat muut kuukalentereiksi sanotut kalenterit ovat oikeastaan kuu-aurinkokalentereita eli *lunisolaarisia kalenterita*. Niissäkin kuukausi vaihtuu aina uudenkuun aikoihin, mutta määrävälein lisätään kalenterivuoteen kolmastoista kuukausi, jotta kalenterikuukaudet pysyisivät suunnilleen samana vuodenaikana. Sellaisia ovat esimerkiksi juutalainen ja vanha kiinalainen ajanlasku sekä vanhalla ajalla babylonialainen kalenteri ja antiikin kreikkalainen kalenteri.

## Katso myös

* Aurinkokalenteri
* Kalenteririitti
# Kuun vaiheet

**Kuun vaiheet** ovat eri tapoja, joilla Kuu näyttäytyy Maahan. Kun Kuu liikkuu avaruudessa, sen asento suhteessa Aurinkoon muuttuu, jolloin vaihtuvat ne Kuun osat, jotka ovat Aurinkoa kohti. Aurinkoa kohti oleva puoli on valaistu, ja Auringon valaiseman alueen näemme Kuun kulloisenakin ”muotona”. Jos katsoo tarkkaan, on Kuun pinta kuitenkin näkyvissä myös tummalla alueella, johon Aurinko ei paista.

Kuun vaiheet vaikuttavat kansanperinteen mukaan kasvien kasvuun, mutta tieteellisissä tutkimuksissa ei ole havaittu tällaista ilmiötä.

## Kuun vaiheet

Kuun vaiheiden selitys.
* Uusikuu on, kun Kuu on kokonaan pimeä. Maata kohti ei ole yhtään Kuun pintaa, joka olisi Auringon valaisema, vaan Aurinko valaisee juuri Kuun vastakkaista puolta.
* Täysikuu on, kun Kuu on kokonaan valaistu. Pimeä puoli ei silloin näy ollenkaan Maahan, vaan on toisella puolella Kuuta.
* Puolikuu on silloin, kun puolet meille näkyvästä Kuun pinnasta on Auringon valaisemana. Kasvavasta ja vähenevästä puolikuusta käytetään myös termejä *ensimmäinen neljännes* ja *viimeinen neljännes*.
* Kuun sirppi on silloin, kun suurin osa Kuusta on pimeänä, mutta kaistale Kuun reunaa on Auringon valaisemana.

Kuun vaiheet *kasvavat* uudestakuusta puolikuuhun ja puolikuusta täyteen kuuhun, ja alkavat sitten *vähentyä* täydestäkuusta puolikuuhun, ja puolestakuusta uuteen kuuhun. Tähän kuluu noin kuukausi (keskimäärin 29,53 päivää, *synodinen kuukausi*). Tämän jälkeen uusi kuu alkaa jälleen kasvaa, ja niin edespäin.

Täydenkuun ja uudenkuun sekä ensimmäisen ja viimeisen neljänneksen ajankohdat on merkitty useimpiin almanakkoihin. Eri vuosina ne sattuvat eri päiville, mutta joka 19. vuosi Kuun vaiheet sattuvat likipitäen samoille vuoden päiville. Tätä 19 vuoden jaksoa nimitetään Metonin jaksoksi.

Uudenkuun aikana Kuu on suunnilleen Maan ja Auringon välissä, täydenkuun aikana lähes päinvastaisessa suunnassa kuin Aurinko. Jos Aurinko, Kuu ja Maa sattuvat tarkalleen samalle suoralle, tapahtuu uudenkuun aikana auringonpimennys, täydenkuun aikana kuunpimennys. Pimennyksiä ei kuitenkaan satu joka kuukausi, koska Kuun rata on jonkin verran kallellaan Maan rataan nähden.

Täysikuu on horisontin yläpuolella suunnilleen auringonlaskusta auringonnousuun. Ensimmäisen neljänneksen aikana Kuu nousee suunnilleen puolenpäivän ja laskee puolenyön aikaan, viimeisen neljänneksen aikana päinvastoin. Näin ollen kasvava kuu on näkyvissä lähinnä illalla, vähenevä aamulla.

Kuun kasvaessa siitä on pohjoiselta pallonpuoliskolta katsottuna valaistuna sen oikea reuna, sen vähentyessä taas vasen reuna. Eteläisellä pallonpuoliskolla asian laita on päinvastoin. Päiväntasaajalta katsottuna Kuu kulkee miltei taivaan korkeimman kohdan eli zeniitin kautta, jolloin siitä on kasvavana idästä noustessa valaistuna yläreuna ja laskiessa alareuna, vähentyessä päinvastoin.

## Katso myös

* Taulukko Kuun vaiheista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Six Millennium Catalog of Phases of the Moon (Taulukko Kuun vaiheista 6000 vuoden ajalta) *astropixels.com*. Viitattu 29.10.2015.
* Anssi A.: Kuu ja kohtalo. *Taivaannaula*. 9.4.2010. Arkistoitu 6.11.2015.
# Keskiyö

Kello on 24.00, eli vuorokausi vaihtuu.
**Keskiyö** on ihmisten ajanmittauksen kannalta se hetki yöllä, jolloin vuorokausi vaihtuu. Tähtitieteellinen keskiyö puolestaan on hetki, jolloin Aurinko paistaa täsmälleen toiselle puolelle Maapalloa. Tähtitieteellinen keskiyö ja kellon näyttämä keskiyö eivät yleensä kohtaa, koska tähtitieteellinen keskiyö vaihtelee eri päivinä maapallon akselin kaltevuuden takia, ja koska aikavyöhykkeet ovat laajoja ja tähtitieteellinen keskiyö voi olla tietyllä hetkellä vain tietyssä kohtaa vyöhykettä. Päiväntasaajan tuntumassa tätä vaihtelua ei juuri tapahdu, mutta sielläkin ajallinen ja tähtitieteellinen keskiyö osuvat yksiin vain aikavyöhykkeiden keskellä sijaitsevissa paikoissa. Lisäksi kesäaikana kelloa on siirretty tunnilla eteenpäin, jolloin tähtitieteellinen keskiyö osuu lähemmäs kellonaikaa 1.00 kuin 0.00/24.00.

Analogisessa kellossa sekä tunti- että minuuttiviisari osoittavat keskiyöllä ylöspäin ja 24-tuntista kelloa käytettäessä kellon katsotaan olevan 24.00 tai vaihtoehtoisesti 0.00.

Kesällä pohjoisen napapiirin pohjoispuolella ja eteläisen napapiirin eteläpuolella on ajanjakso, jona aurinko on keskiyölläkin horisontin yläpuolella, eli alueella vallitsee yötön yö. Vastaavasti talvella on ajanjakso, jona aurinko on keskipäivälläkin horisontin alapuolella eli silloin napapiirin sisäpuolella vallitsee kaamos.

Ajankohdasta riippuen eroa kellon näyttämän keskiyön ja tähtitieteellisen keskiyön välillä on esimerkiksi Helsingissä muutamasta minuutista lähes puoleen tuntiin.

Päivänseisausten ja -tasausten aikaan tähtitieteelliset keskiyöt ovat aikavyöhykkeiden keskellä.