Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Draamaelokuva

**Draamaelokuva** on eräs elokuvan lajityyppi. Se on käsitteenä laajin elokuvagenreistä, sillä se on monen alalajin kattotermi. Alalajeja ovat romanttinen, oikeussali-, historiallinen ja seikkailuelokuva.

Näytelmäelokuvat keskittyvät usein henkilöön tai henkilöihin, jotka joutuvat konfliktitilanteeseen elämän merkittävällä hetkellä. Elokuvien aiheena on usein ajankohtaiset asiat, ongelmat tai epäoikeudenmukaisuudet, kuten rasismi, uskonnollinen syrjintä, päihderiippuvuus, köyhyys, korruptio, luokkajako, seksuaalinen kyvyttömyys, mielisairaus tai väkivalta naisia kohtaan. Näytelmäelokuva oli varsinkin elokuvahistorian alkuaikoina melodraamaa mutta on sittemmin kehittynyt realistisempaan suuntaan. Elokuvaa *Viettelyksen vaunu* pidetään yhdysvaltalaisessa lähteessä kehityksen keskeisenä tekijänä.

Näytelmäelokuva jaetaan edelleen usean alalajityyppiin. Lisäksi se voi sekoittua muiden lajityyppien kanssa. Näytelmäelokuvalajityyppejä ovat:

* Draamakomedia käsittelee draamaelokuvien tapaan draamaattisia aiheita, mutta käyttää huomattavasti myös huumoria kerronnassaan.
* Elämäkertaelokuva, joka keskittyy kuvaamaan jonkun henkilön tai ryhmän elämänvaiheita.
* Historiallinen draama kuvaa jotain tiettyä historian tapahtumaa tai aikaa ja perustuu ainakin löyhästi todellisiin tapahtumiin.
* Melodraamat ovat usein epärealistisempaa kuin muut draamaelokuvat, ja ne pyrkivät herättämään voimakkaita tunteita.
* Oikeussalidraama käsittelee oikeusjärjestelmää ja kuvaa oikeussalin tapahtumia.
* Poliittinen draamaelokuva sijoittuu politiikan maailman, ja sen päähenkilö joutuu usein kohtaamaan korruptiota.
* Pukudraama sijoittuu johonkin historialliseen ajankohtaan.
* Romanttinen draamaelokuva keskittyy usein esteisiin, jotka ovat rakastavaisten välissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Draamaelokuva** Wikimedia Commonsissa
# Korean uudistettu latinisaatio

**Korean uudistettu latinisaatio** on korean kielen virallinen latinisaatiotapa Etelä-Koreassa. Etelä-Korean kansallinen kieliakatemia aloitti järjestelmän kehittämisen vuonna 1995 ja maan kulttuuri- ja turismiministeriö hyväksyi sen virallisesti käyttöön 4. heinäkuuta 2000. Järjestelmä korvasi McCune-Reischauer-järjestelmän, jonka variaatiota käytetään vielä virallisesti Pohjois-Koreassa.

McCune-Reischauerista poiketen uudistetussa latinisaatiossa ei käytetä lainkaan diakriittisiä merkkejä. Syynä erikoismerkkien vähentämiseksi oli tarve poistaa niiden syöttämisen hankaluus tietokoneita käytettäessä ja tästä johtuva diakriittisten merkkien poisjättäminen, mikä puolestaan johti usein sanojen merkitysten muuttumiseen. Toisena syynä oli halu selkeyttää korean kielen käyttöä erityisesti Internetin verkkotunnuksissa, joissa erikoismerkkejä ei voida käyttää.

## Säännöt

Alla olevat säännöt ovat yksinkertaistetussa muodossa. Kirjainten paikka sanassa sekä sanan ääntämistapa vaikuttavat sen translitterointiin.

### Yksinkertaiset vokaalit

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ㅏ | ㅓ | ㅗ | ㅜ | ㅡ | ㅣ | ㅐ | ㅔ | ㅚ | ㅟ |
| a | eo | o | u | eu | i | ae | e | oe | wi |

### Diftongit

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ㅑ | ㅕ | ㅛ | ㅠ | ㅒ | ㅖ | ㅘ | ㅙ | ㅝ | ㅞ | ㅢ |
| ya | yeo | yo | yu | yae | ye | wa | wae | wo | we | ui |

### Konsonantit

Konsonantit translitteroidaan eri tavalla riippuen siitä, ovatko ne tavun alussa vai lopussa.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kirjain | ㄱ | ㄲ | ㅋ | ㄷ | ㄸ | ㅌ | ㅂ | ㅃ | ㅍ | ㅈ | ㅉ | ㅊ | ㅅ | ㅆ | ㅎ | ㄴ | ㅁ | ㅇ | ㄹ |
| alku | g | kk | k | d | tt | t | b | pp | p | j | jj | ch | s | ss | h | n | m | – | r |
| loppu | k | k | t | – | t | p | – | p | t | – | t | t | t | t | ng | l |

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Romanization of Korean (englanniksi)
# The Korea Times

| The Korea Times |
| --- |
|  |
| Lehtityyppi | sanomalehti |
| Perustettu | 1950 |
| Päätoimittaja | Oh Young-jin |
| Kotimaa |  Etelä-Korea |
| Ilmestymistiheys | päivittäin |
| Kieli | englanti |
| Aiheesta muualla |
| Kotisivu |
| Infobox OK |

**The Korea Times** (kor. 코리아타임스, *Koria Taimseu*) on eteläkorealainen englanninkielinen päivittäinen sanomalehti. Yhdessä koreankielisen rinnakkaislehtensä, *Hankook Ilbon*, kanssa se kuuluu Dongwha Enterprice -yrityksen omistukseen. Vuonna 2020 lehden päätoimittajaksi nimitettiin Oh Young-jin.

Lehden perusti Helen Kim ja ensimmäinen numero, joka oli kaksi sivua ilmestyi 1. marraskuuta 1950, jolloin Korean sota oli vielä käynnissä. Yksi syy lehden perustamiseen oli tuottaa uutisia sodasta ei-korealaisille lukijoille. Lehti on Etelä-Korean ensimmäinen päivittäinen englanninkielinen sanomalehti.

Etelä-korean entinen presidentti Kim Dae-jung on kertonut oppineensa englantia lehden avulla.

## Lähteet
# Ihmisryöstö

**Ihmisryöstö** eli **kidnappaus** (engl. *kidnapping*) on rikos, jossa henkilö kaapataan eli hänen vapautensa viedään vastoin hänen tahtoaan. Englanninkielisen vastineen *kidnapping* alkuperäinen merkitys on kirjaimellisesti *lapsenryöstö*, mutta nykyään sana viittaa yhtä lailla aikuisiin.

Ihmisryöstöt ovat rikollisryhmien yleinen rahanansaitsemiskeino epävakailla alueilla. Motiivina ovat lunnasrahat. Esimerkiksi Nigerian öljyntuotantoalueilla Nigerin suistossa on kaapattu noin 100 ulkomaalaista vuodessa. Heidät vapautetaan keskimäärin 500 000 dollarin lunnasrahoja vastaan.

Nykyään kidnappaus on maailman yleisimpiä rikoksia ja FBI:n etsintäkuuluttamista suurin osa on kidnappaajia.*lähde?*

## Katso myös

* Lapsikaappaus
* Panttivanki
* Muilutus

## Lähteet