Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# ISO 8859-5

**ISO 8859-5** on ISO 8859 -standardiin kuuluva kahdeksanbittinen merkistö. Se suunniteltiin tukemaan kyrillisillä kirjaimilla kirjoitettuja kieliä, kuten bulgariaa, valkovenäjää, venäjää ja ukrainaa. Siitä puuttuu kuitenkin ukrainan Ґ-kirjain, joka ei ollut käytössä ennen vuotta 1991.

ISO 8859-5 ei ikinä levinnyt laajaan käyttöön. KOI8-R ja KOI8-U ja Windows-1251 ovat paljon yleisempiä. Nämä pyritään korvaamaan Unicode-merkistöllä.

| ISO 8859-5 |
| --- |
|  | x0 | x1 | x2 | x3 | x4 | x5 | x6 | x7 | x8 | x9 | xA | xB | xC | xD | xE | xF |
| 0x |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| 1x |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| 2x | sp | ! | " | # | $ | % | & | ' | ( | ) | \* | + | , | - | . | / |
| 3x | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | : | ; | < | = | > | ? |
| 4× | @ | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O |
| 5x | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z | [ | \ | ] | ^ | \_ |
| 6x | ` | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o |
| 7x | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z | { | | | } | ~ | del |
| 8x |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| 9x |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| Ax | nbsp | Ё | Ђ | Ѓ | Є | Ѕ | І | Ї | Ј | Љ | Њ | Ћ | Ќ | ­ | Ў | Џ |
| Bx | А | Б | В | Г | Д | Е | Ж | З | И | Й | К | Л | М | Н | О | П |
| Cx | Р | С | Т | У | Ф | Х | Ц | Ч | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ь | Э | Ю | Я |
| Dx | а | б | в | г | д | е | ж | з | и | й | к | л | м | н | о | п |
| Ex | р | с | т | у | ф | х | ц | ч | ш | щ | ъ | ы | ь | э | ю | я |
| Fx | № | ё | ђ | ѓ | є | ѕ | і | ї | ј | љ | њ | ћ | ќ | § | ў | џ |
|  | x0 | x1 | x2 | x3 | x4 | x5 | x6 | x7 | x8 | x9 | xA | xB | xC | xD | xE | xF |

* sp on välilyönti
* del ei ole määritelty, mutta yleensä se vastaa backspace-näppäimestä tulevaa koodia.
* nbsp on sitova välilyönti
* merkki AD on *SOFT HYPHEN*, joka on HTML-kielessä määritelty tavutusvihjeeksi
* merkkejä 00–1F ja 7F–9F ei määritellä ISO 8859 -standardissa. IANAn standardoinnissa ne vastaavat samoja ohjausmerkkejä kun ASCII-merkistön vastaavat merkit.
# Moungi Bawendi

| Moungi Bawendi |
| --- |
|  |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 15. maaliskuuta 1961 Pariisi, Ranska |
| Koulutus ja ura |
| Väitöstyön ohjaaja |  |
| Tutkimusalue | kemia |
| Palkinnot | Nobelin kemianpalkinto (2023) |
| Aiheesta muualla |
| nanocluster.mit.edu |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Moungi G. Bawendi** (s. 15. maaliskuuta 1961 Pariisi, Ranska) on kemisti ja erikoistunut kvanttipisteiden tutkimukseen. Bawendi sai Nobelin kemianpalkinnon yhdessä Louis Brusin ja Aleksei Jekimovin kanssa vuonna 2023. Tieto vuoti julkisuuteen ennen sen virallista julkistamista.

Bawendi suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon Harvardin yliopistossa vuonna 1982. Jatko-opintonsa hän suoritti Chicagon yliopistossa ja valmistui filosofian tohtoriksi 1988. Heti tämän jälkeen Bawendi aloitti Louis Brusin tutkimusryhmässä Bell Laboratoriesissa ja oli siellä vuoteen 1990. Samana vuonna hän siirtyi MIT:hen ja on ollut kemian Lester Wolfe -professori vuodesta 1996 alkaen.

Bawendi aloitti kvanttipisteiden synteesimenetelmien kehittämisen Brusin alaisuudessa. Tutkimusongelmana oli erityisesti riittävän korkealaatuisten nanokoon materiaalikiteiden valmistaminen. Vuonna 1993 Bawendi tutkimusryhmineen julkaisi toimivan menetelmän kadmiumselenidikvanttipisteiden valmistamiseen. Menetelmässä kuumaan heksaaniin lisätään neulalla kadmiumin ja seleenin organometalliyhdisteitä, jotka reagoivat muodostaen kadmiumselenidiä. Reagenssilisäyksen vuoksi lämpötila laskee ja kiteiden muodostuminen alkaa. Liuosta uudelleen kuumentamalla ja jäähdyttämällä voidaan kiteiden kokoa säätää halutuksi.

Bawendin tutkimuskohteita ovat kvanttipisteiden synteesin lisäksi magneettisten nanohiukkasten ominaisuuksien tutkimus sekä kvanttipisteiden ja nanohiukkasten sovellutukset elektroniikassa ja lääketieteellisessä kuvantamisessa. Bawendi on ollut Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 2007. Bawendille on myönnetty tutkimustyöstään tunnustuksia, kuten Coblentz Award 1997, Ernest Orlando Lawrence Award 2006 ja American Chemical Societyn tunnustus kolloidikemian tutkimuksesta 2010.

## Lähteet
# Keski-Euroopan aika

**Euroopan aikavyöhykkeet**:

|  |  |
| --- | --- |
| vaaleansininen |  Länsi-Euroopan aika (UTC±0) |
| sininen |  Länsi-Euroopan aika (UTC±0)
Länsi-Euroopan kesäaika (UTC+1) |
| punainen |  Keski-Euroopan aika (UTC+1)
Keski-Euroopan kesäaika (UTC+2) |
| keltainen |  Kaliningradin aika (UTC+2) |
| kultainen |  Itä-Euroopan aika (UTC+2) Itä-Euroopan kesäaika (UTC+3) |
| vihreä |  Moskovan aika, Turkin aika (UTC+3) |

Kesäaika ei ole käytössä Islannissa (UTC±0), Turkissa (UTC+3), Valko-Venäjällä (UTC+3) eikä Venäjällä (UTC+2 ja UTC+3). Kartalla on esitetty kiistanalainen Krimin niemimaa Venäjän miehityksen johdosta osana aikavyöhykettä UTC+3, vaikka kansainvälisesti (de jure) se kuuluu Ukrainaan.

Muistomerkki *15. pituuspiiri* Stargardissa, Puolassa.
**Keski-Euroopan aika** (engl. *Central European Time*, *CET*), UTC+1 on aikavyöhyke, johon maantieteellisesti sisältyvät alueet itäisten pituuspiirien 7 astetta 30 minuuttia ja 22 astetta 30 minuuttia välillä.

Jotkut valtiot käyttävät yhteyksiensä vuoksi toista aikavyöhykettä kuin mihin ne maantieteellisesti auringon kierron ja pituuspiirien perusteella kuuluvat. Merkittäviä siirtymiä ovat:

* Baltian maiden siirtäminen Keski-Euroopan aikaan Saksan tekemän miehityksen 1941–1944 takia
* Baltian maiden siirtyminen takaisin Itä-Euroopan aikaan 1989–1991 neuvostomiehityksen murenemisen jälkeen.

Kesäisin on käytössä *Keski-Euroopan kesäaika* CEST eli Keski-Euroopan aika lisättynä yhdellä tunnilla, UTC+2.

## UTC+1:a käyttävät valtiot

* Alankomaat
* Albania, 1914–
* Algeria
* Andorra
* Belgia
* Bosnia ja Hertzegovina
* Espanja lukuun ottamatta Kanariansaaria
* Italia, 1893–
* Itävalta
* Kosovo
* Kroatia, 1890–
* Liechtenstein, 1893–
* Liettua, 1920–1940
* Luxemburg, 1904–1918
* Malta, 1893–
* Monaco
* Montenegro
* Norja, 1895–
* Pohjois-Makedonia
* Puola, 1922–
* Portugali, 1966–1976 ja 1992–1996
* Ranska
* Ruotsi, 1900–
* Saksa
* San Marino
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Sveitsi, 1893–
* Tanska, 1893–
* Tšekin tasavalta, 1891–
* Unkari, 1890–
* Yhdistynyt kuningaskunta
	+ Gibraltar
* Vatikaani

## Katso myös

* Itä-Euroopan aika

NäytäKoordinoitu yleisaika

|  |  |
| --- | --- |
| 180° – 90°W | UTC−12 · UTC−11 · *UTC−10.30* · UTC−10 · UTC−9.30 · UTC−9 · *UTC−8.30* · UTC−8 · UTC−7 |
| 90°W – 0° | UTC−6 · UTC−5 · *UTC−4.30* · UTC−4 · UTC−3.30 · UTC−3 · UTC−2.30 · UTC−2 · UTC−1 · *UTC−0.44* · *UTC−0.25.21* |
| 0° – 90°E | UTC±0 · *UTC+0.20* · *UTC+0.30* · UTC+1 · *UTC+1.24* · *UTC+1.30* · UTC+2 · *UTC+2.30* · UTC+3 · UTC+3.30 · UTC+4 · UTC+4.30 · *UTC+4.51* · UTC+5 · UTC+5.30 · *UTC+5.40* · UTC+5.45 |
| 90°E – 180° | UTC+6 · UTC+6.30 · UTC+7 · *UTC+7.20* · *UTC+7.30* · UTC+8 · *UTC+8.30* · UTC+8.45 · UTC+9 · UTC+9.30 · *UTC+9.45* · UTC+10 · UTC+10.30 · UTC+11 · *UTC+11.30* |
| (180° – 90°W) | UTC+12 · UTC+12.45 · UTC+13 · UTC+13.45 · UTC+14 |
# Kansalaisvapaudet

**Kansalaisvapaudet** kattavat tyypillisesti vapauden orjuudesta, pakkotyöstä, kidutuksesta ja surmista, oikeuden vapauteen, turvallisuuteen, ilmaisunvapauteen, uskonnonvapauteen, lehdistönvapauteen, oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, omaisuudensuojan ja ruumiillisen itsemääräämisoikeuden.

Broken Liberty: Istanbul Archaeology Museum
Kansalaisvapauksien käsite on peräisin Magna Carta -asiakirjasta vuodelta 1215.

## Kansalaisvapaudet: esimerkkejä

Freedom House käyttää muun muassa seuraavia kriteerejä mitatessaan kansalaisoikeuksia eri maissa:

Ilmaisun- ja uskonnonvapaus:

* onko vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä
* sensuroiko valtio suoraan tai epäsuoraan painotuotteita, internetiä, TV:tä, radiota tai taideteoksia
* onko presidentin tai korkeimpien vallankäyttäjien kunnian ja arvovallan loukkaaminen sallittua
* käyttääkö valtio tukiaisia viestimille lisätäkseen mieleistään journalismia tai ehkäistäkseen vastakkaista
* rajoitetaanko uskontokuntien toimintaa rekisteröintivaatimuksilla
* vainotaanko uskonnonharjoittajia tai toimittajia; valitseeko hallitus uskonnollisia johtajia
* vaikuttaako valtio vahvasti opetusohjelmiin poliittisin tarkoitusperin
* uskaltavatko ihmiset keskustella keskenään vapaasti, myös politiikasta, ilman pelkoa viranomaisten sanktioista

Kokoontumis- ja yhdistymisvapaus:

* rajoitetaanko rauhanomaisia mielenosoituksia vakavasti
* rajoittaako tai vaikeuttaako valtio ammattiliittoja tai yhdistystoimintaa tai sen rahoitusta paljon tai pitääkö toimijoiden tai rahoittajien pelätä valtiota
* painostetaanko ihmisiä liittymään tai olemaan liittymättä ammattiliittoihin

Laillisuusperiaate:

* riippumattomuus: painostaako tai komentaako hallitus tai muu poliittinen, taloudellinen tai uskonnollinen valta oikeuslaitosta
* paneeko valtio toimeen oikeuslaitoksen tuomiot
* onko syytetty syytön kunnes toisin todistetaan
* ovatko oikeudenkäynnit reiluja ja puolueettomia
* onko poliisilaitos siviilien vallan alla
* rangaistaanko poliiseja, jos he pahoinpitelevät tai pidättävät aiheetta kansalaisia
* kärsivätkö kansalaiset sodasta tai sisäisestä selkkauksesta
* onko etnisillä, seksuaalisilla ja uskonnollisilla vähemmistöillä ja naisilla samat oikeudet kuin muillakin ja tuomitaanko heitä vastaan väkivaltaa tekevät

Yksilön itsemääräämisoikeus:

* tuomitaanko vaimon raiskauksesta tai hakkaamisesta
* sorretaanko naisia perintölaeissa tai huoltajuus- ja avioerolaeissa
* onko puolison valinta vapaata ja lapsiavioliitot kiellettyjä
* rajoittaako valtio ulkomaanmatkoja
* saavatko ihmiset riittävän vapaasti ostaa ja myydä maata ja muuta omaisuutta sekä perustaa yrityksiä ja valita työpaikkansa
* kontrolloiko valtio taloutta vahvasti esimerkiksi omistamalla paljon yrityksiä, sääntelemällä hintoja tai asettamalla tuotantokiintiöitä
* estetäänkö jotain etnistä ryhmää tekemästä tiettyjä töitä
* onko maassa pakkotyötä
* tukeeko valtio laajalti uskonnollista, etnistä tai kulttuurista propagandaa (indoktrinaatiota).

## Kansalaisvapauksien valtiokohtaisia mittareita

* Index of Freedom in the World
* Freedom in the World

## Lähteet
# Sparks (täsmennyssivu)

**Sparks** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

## Sukunimi

* Nicholas Sparks (s. 1965), yhdysvaltalainen kirjailija ja käsikirjoittaja
* Hal Sparks eli *Hal Harry Magee Sparks III* (s. 1969), yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko, muusikko ja mediapersoona
* Beatrice Sparks (1917–2012), mormoninuorten neuvoja, kirjailija ja sarjahuijari
* Jordin Sparks (s. 1989), yhdysvaltalainen pop- ja R&B-laulaja
* Garret Sparks (s. 1993), yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti
* Melvin Sparks (1946–2011), yhdysvaltalainen jazzmuusikko ja kitaristi
* Shirley Sparks, oik. *Sari Savunen* (s. 1973), suomalainen crossover-laulaja, esiintyvä taiteilija, lauluntekijä ja säveltäjä
* Paul Sparks (s. 1971), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Chauncey Sparks (1884–1968), yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko

## Muut

* Sparks, kaupunki Yhdysvalloissa Nevadan osavaltiossa
* Sparks, yhtye.

Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä.
Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sparks”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
# George Arliss

Arliss *Disraelin* Broadway-tuotannossa vuonna 1911
**George Arliss** (10. huhtikuuta 1868 Lontoo – 5. helmikuuta 1946 Lontoo) oli brittiläinen Oscar-palkittu näyttelijä.

Arliss syntyi Lontoossa ja voitti vuonna 1930 parhaan miespääosan Oscarin elokuvasta *Disraeli*.

Arliss oli syyskuusta 1899 kuolemaansa naimisissa Florence Arlissin kanssa. Parilla oli poika Leslie. George Arliss julkaisi kaksi omaelämäkertateosta ennen kuolemaansa Lontoossa 1946. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.

## Filmografia (tärkeimmät)

* *Kiusaaja* (*The Devil*, 1921)
* *Disraeli* (1921)
* *Virheä jumalatar!* (*The Green Goddess*, 1923)
* *Disraeli* (1929)
* *Vihreä jumalatar!* (*The Green Goddess*, 1930)
* *The Millionaire* (1931)
* *Alexander Hamilton* (1931)
* *The Man Who Played God* (1932)
* *The King's Vacation* (1933)
* *The Working Man* (1933)
* *Voltaire* (1933)
* *Rothschildit* (*The House of Rothschild*, 1934)
* *Rautaherttua* (*The Iron Duke*, (1934)
* *Kardinaali Richelieu* (*Cardinal Richelieu*, (1935)
* *Hänen ylhäisyytensä* (*His Lordship*, (1936)
* *Doctor Syn* (1937)