Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Bafta

**The British Academy of Film and Television Arts** eli **BAFTA** on brittiläinen järjestö ja myös saman järjestön jakama palkinto elokuvan, television ja interaktiivisen median alalla. Palkinnot jaetaan vuotuisissa gaaloissa, jotka televisioidaan. Elokuvapalkinnot (*British Academy Film Awards*) on jaettu vuodesta 2002 alkaen helmikuussa.

Baftan palkinto on teatterinaamio, jonka on suunnitellut yhdysvaltalainen kuvanveistäjä Mitzi Cunliffe. Yhdysvalloissa sijaitseva Baftan toimisto BAFTA/LA pitää vuosittain palkintojuhlan, joka siellä tunnetaan nimellä *Britannia Awards*.

British Academy of Film and Television Arts syntyi vuonna 1947 perustetun British Film Academyn ja vuonna 1953 perustetun Guild of Television Producers and Directorsin yhdistyttyä 1958. Järjestö käytti nimeä Society of Film and Television Arts vuoteen 1976, jolloin se sai nykyisen nimensä.

Palkintoon liittyy myös Bafta Los Angeles sekä sen myöntämä valinta vuoden brittiläiseksi näyttelijäksi.*lähde?*

BAFTA järjesti vuosittain BAFTA Interactive Entertainment Awards palkinnon vuodesta 1998 vuoteen 2003, jolloin palkinto jakaantui kahdeksi: BAFTA Video Games Awards ja BAFTA Interactive Awards. Ensimmäinen palkinnoista on nykyään British Academy Games Awards (lyhyesti *BAFTA Games Awards*) ja jälkimmäinen ei ole enää esillä promootiomateriaalissa.

## Katso myös

* British Academy Film Awards
* Baftan televisiopalkinnot
* British Academy Games Awards

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
# Maurice Chevalier

| Maurice Chevalier |
| --- |
|  |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 12. syyskuuta 1888 Pariisi, Ranska |
| **Kuollut** | 1. tammikuuta 1972 (83 vuotta) Pariisi, Ranska |
| Ammatti | näyttelijä, laulaja, tanssija |
| Muut tiedot |
| Aktiivisena | 1908–1970 |
|  Nimikirjoitus |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

Maurice Chevalier elokuvassa *The Merry Widow* (1934).
Maurice Chevalier noin vuonna 1920.
**Maurice Auguste Chevalier** (12. syyskuuta 1888 Pariisi – 1. tammikuuta 1972) oli ranskalainen näyttelijä ja esiintyjä. Hän oli mukana myös yhdysvaltalaisissa laulu- ja operettielokuvissa vuodesta 1929 lähtien.

Chevalierin ura alkoi kahvilasta hänen ollessaan 13-vuotias. Hän lauloi siellä ilmaiseksi ja kerran eräs teatteriseurueen jäsen pyysi häntä mukaan paikalliseen musikaaliin. Chevalier suostui ja sai osan.

Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Maurice Chevalier** Wikimedia Commonsissa

* Maurice Chevalier Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Maurice Chevalier  Elonetissä.
# Glynis Johns

| Glynis Johns |
| --- |
|  Glynis Johns vuonna 1952. |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 5. lokakuuta 1923 Pretoria, Etelä-Afrikka |
| **Kuollut** | 4. tammikuuta 2024 (100 vuotta) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat |
| Ammatti | näyttelijä, tanssija, laulaja, pianisti |
| Puoliso | Anthony Forwood (1942–1948) David Foster (1952–?) Cecil Henderson (1960–1962) Elliott Arnold (1964–?) |
| Lapset | Gareth Forwood (1945–2007) |
| Näyttelijä |
| Aktiivisena | 1935–1999 |
| Palkinnot |
| **Parhaan naispääosan Tony**
1973 *A Little Night Music* |
| Aiheesta muualla |
| IMDb  |
| Elonet |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Glynis Johns** (5. lokakuuta 1923 Pretoria, Etelä-Afrikka – 4. tammikuuta 2024 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli brittiläinen näyttelijä. Hän työskenteli sekä elokuvissa, televisiossa että teatterissa. Hän sai parhaan naissivuosan Oscar-ehdokkuuden roolistaan elokuvassa *Maankiertäjät* (1960). Hänet palkittiin Tonylla vuonna 1973 roolistaan Stephen Sondheimin *A Little Night Music* -musikaalissa. Hänet tunnetaan myös muun muassa Vilma Pankin (engl. *Winifred Banks*) roolistaan musikaalielokuvassa *Maija Poppanen* (1964).

Johns oli neljästi naimisissa. Hänellä oli yksi lapsi. Glynis Johns nimettiin Disney-legendaksi vuonna 1998.

Johns kuoli 100-vuotiaana Los Angelesissa 4. tammikuuta 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Glynis Johns Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
# Public domain

Public domainin kuvake.
**Public domain** tarkoittaa tekijänoikeuksista vapaata eli vapaasti yleiseen käyttöön asetettuja teoksia sekä teoksia, joiden tekijänoikeudet ovat vanhentuneet. Public domainissa olevan teoksen tekijä luopuu tekijänoikeuksistaan siinä määrin kuin se on lain mukaan mahdollista, ja teoksen käytölle on mahdollisimman vähän rajoituksia. Etenkin sisältöä, jonka tekijänoikeuksista sen tekijä on vapaaehtoisesti luopunut, voidaan kutsua myös *tekijänoikeudettomaksi sisällöksi*.

## Yleistä

Tekijän kotimaan tekijänoikeuslaki saattaa myös sallia teoksen tai sen osan levittämisen esimerkiksi tietyn ajan, tavallisesti 50–70 vuoden kuluttua tekijän kuolemasta. Tällöin sanotaan teoksen kuuluvan "public domainiin" eli että sen tekijänoikeudet ovat rauenneet. Public domain on englanninkielinen tekijänoikeudellinen termi, jota käytetään muun muassa Englannissa sekä Yhdysvalloissa ja jolle ei ole täysin vastaavaa suomenkielistä käsitettä.

Public domainiin asetettu teos voi olla esimerkiksi sisältöä tai ohjelmisto. Usein, mutta ei aina, myös public domain -ohjelmiston lähdekoodi on saatavilla ja kuuluu public domainiin. Jos public domain -ohjelman mukana tulee sen lähdekoodi, julkaisu täyttää avoimen lähdekoodin ja vapaan ohjelmiston kriteerit. Public domainiin kuuluvat myös monet kuvitteelliset hahmot, kuten joulupukki, sekä monet tekijänoikeuksiltaan vanhentuneet tai ennen tekijänoikeusjärjestelmää tehdyt teokset, kuten Dracula (vanhentunut) tai Shakespearen näytelmät (tehty ennen tekijänoikeuslakia).

Public domainiin asettamisen (”no rights reserved”) ja täysien tekijänoikeuksien säilyttämisen (”all rights reserved”) välillä on vaihtelevia rajoituksia. Teos voidaan lisensoida vapaasti käytettäväksi tiettyihin tarkoituksiin siten, että osa oikeuksista säilyy tekijällä. Creative Commons -lisenssit ovat yleisin tapa luovuttaa lisenssillä osa oikeuksista.

Joskus tietokoneiden ilmaisohjelmia kutsutaan public domain -ohjelmiksi. Kaikki ilmaisohjelmat eivät kuitenkaan ole sellaisia, joiden tekijänoikeuksista on luovuttu. Toisaalta tekijänoikeuksista luopuminen ei myöskään aina tarkoita tuotteen ilmaisuutta.

## Suomessa

Suomessa teosten tekijöiden oikeudet on suojattu tekijänoikeudella. Public domainia ei kuitenkaan mainita tekijänoikeuslaissa. Tekijänoikeus syntyy tekijälle aina automaattisesti teosta luotaessa. Tekijänoikeus on aina tekijällä, mutta hän voi halutessaan sallia esimerkiksi teoksen jälleenmyynnin tai kopioinnin ja luopua oikeudestaan vaatia muita oikeuksia, joita tekijänoikeuslaki hänelle soisi.

Suomen tekijänoikeuslain mukaan tekijä ei voi koskaan luovuttaa kaikkia oikeuksiaan, vaan hänelle jää aina muun muassa moraalisia oikeuksia.

## Katso myös

* Public domain -merkki
* Copyleft
* Tekijä (tekijänoikeus)
* Tekijänoikeuden rajoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Public domain** Wikimedia Commonsissa

* CC Nolla, ilmoitus teoksen vapauttamisesta public domainina.

### Public domainiin asetettua materiaalia

* Internet Archive, kirjoja, kuvia, elokuvia yms.
# Churchillin satama

| Churchillin satama |
| --- |
|  Churchillin satama. |
| Sijainti |
| Sijainti | Churchill |
| Koordinaatit | 58.7745°N, 94.1935°W |
| Yksityiskohtia |
| Omistaja | OmniTRAX |
| Tyyppi | Rahtisatama |
| Kotisivut |
| Infobox OK |

**Churchillin satama** (engl. *Port of Churchill*) on Churchillin kaupungissa Manitobassa, Kanadassa sijaitseva satama. Satama sijaitsee Pohjoisen jäämeren sivulahden, Hudsoninlahden lounaisosassa. Sataman omisti aiemmin Kanadan valtio, mutta se myytiin yhdysvaltalaiselle OmniTRAX-konsernille.

Churhillin satamaChurhillin sataman sijainti
Satamassa on neljä valtamerialuksille tarkoitettua laituria, jotka on tarkoitettu viljan, irtotavaran, kappaletavararahdin sekä nestemäisen rahdin käsittelyyn. Satama on perustettu vuonna 1931 Hudsoninlahden rautatien valmistuttua. Satama sijaitsee tämän rataverkon pohjoisena pääteterminaalina. Nykyään tätä rautatieyhteyttä satamaan Churchillin rautatieaseman kautta Kanadan muuhun rataverkkoon hallinnoi OmniTRAX-konserni.

Pääasiallisesti sataman kautta on kulkenut vain lähtevää rahtia sekä vientitavaraa, josta pääosa on Canadian Wheat Boardin viljatuotteita. Lokakuussa 2007 sataman kautta kulki ensimmäisen kerran seitsemään vuoteen tuontitavaraa, kun Venäjältä ostettu lannoite-erä purettiin laivasta.

Churchillin satamalla on arktisen alueen satamista suurin öljynkäsittelykapasiteetti, joka rautatien vuoksi mahdollistaa raakaöljyn kuljettamisen aina Pohjois-Dakotasta asti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Port of Churchill
# Kirjallisuusvuosi 1873

|  Kirjallisuusvuodet |
| --- |
| 1863 • 1864 • 1865 • 1866 • 1867 • 1868 • 1869 •    1870 • 1871 • 1872  **– 1873 –** 1874 • 1875 • 1876 •    1877 • 1878 • 1879 • 1880 • 1881 • 1882 • 1883 |
| Vuodet |
| 1870 • 1871 • 1872 – **1873** – 1874 • 1875 • 1876 |

**Kirjallisuusvuosi 1873** käsittelee vuoden 1873 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia

* Runoilija Paul Verlaine ampui ja haavoitti rakastajaansa Arthur Rimbaudia mustasukkaisuuden takia.
* Kirjailija Theodolinda Hahnssonin kirja *Ainoa hetki* oli ensimmäinen suomen kielellä kirjoitettu naiskirjailijan teos.

## Julkaisuja

* Louisa May Alcott – *Transcendental Wild Oats*
* Theodolinda Hahnsson – *Ainoa hetki*
* Nikolai Leskov – *Lumottu vaeltaja* (Очарованный странник)
* Arthur Rimbaud – *Illuminations* (Runoteos, kirjoitettu 1874, julkaistu 1886)
* Johan Ludvig Runeberg – *Minne af Johan Ludvig Runeberg*
* Johan Ludvig Runeberg – *Johan Ludvig Runebergs samlade skrifter* – 1.–5. bandet

## Palkintoja

## Lähteet
# Normaalivuosi

**Normaalivuosi** on kalenterivuosi, joka ei ole karkausvuosi. Juliaanisen ja gregoriaanisen kalenterin normaalivuodessa on 365 päivää. Koska juliaanisessa kalenterissa kaikki vuodet, joiden vuosiluku on jaollinen neljällä, ovat karkausvuosia, mutta gregoriaanisessa kalenterissa vuosista, joiden vuosiluku on jaollinen sadalla, ovat karkausvuosia vain ne, joiden vuosiluku on jaollinen myös neljälläsadalla, juliaanisessa kalenterissa 400 vuodesta on karkausvuosia 100, mutta gregoriaanisessa 97. Normaalivuosi alkaa ja loppuu samalla viikonpäivällä.
# André Bauchant

Kohtaus Ballets russes *Apollon musagète* baletista vuodelta 1928. Puvut ja lavasteet ovat Bauchantin käsialaa.
**André Bauchant** (24. huhtikuuta 1873 – 12. elokuuta 1958) oli ranskalainen taidemaalari ja aikansa arvostetuimpia naivisteja.

Bauchant maalasi asetelmia ja kuviteltuja historiallisia maalauksia mytologian ja antiikin historian inspiroimana. Hän suosi myös kukka- ja kasviaiheita, joita kuvasi lyyriseen sävyyn. Bauchantin tuotanto oli laadultaan epätasaista, mutta hän oli poikkeuksellisen tuottelias.

Puutarhurina työskennellyt Bauchant luki vapaa-aikanaan paljon klassista kirjallisuutta. Ensimmäisen maailmansodan aikana hänet lähetettiin Kreikkaan Dardanelleille. Komennuksen loppuvaiheessa armeija kiinnitti huomiota Bauchantin piirustustaitoihin ja koulutti hänestä kartanpiirtäjän. Tapaus rohkaisi häntä suunnittelemaan taiteilijanuraa.

Palattuaan sodasta 46-vuotiaana Bauchant omistautui maalaukselle. Hänen maalauksiaan oli ensi kertaa esillä Pariisin Syyssalongissa 1921. Tuolloin hän teki kukkamaalauksia. Bauchant siirtyi pian historiallisiin aiheisiin, joissa puutarha ja kasvit saattoivat olla mukana, kuten *Louis XI johtaa mulperipensaiden istutusta Toursin lähellä* (1943). Aiheisiin kuului muun muassa Kleopatra ja joskus myös ajankohtaisia tapahtumia.

Le Corbusier keräsi Bauchantin töitä ja oli hänen ensimmäinen rohkaisijansa. Le Corbusier myös kirjoitti hänestä ensimmäisen tutkielman yhteistyössä Ozenfantin kanssa. Bauchantin ensimmäinen yksityisnäyttely oli Pariisissa vuonna 1927 Galerie Jeanne Bucherilla. Sergei Djagilev pyysi 1928 häntä tekemään puvustuksen ja lavasteita balettiin *Apollon musagète*, joka oli Igor Stravinskyn säveltämä. Baletin esitti Ballets russes -ryhmä Monte Carlossa George Balanchinen tekemään koreografiaan.

Vuoden 1927 jälkeen Bauchant siirtyi suurista mytologis-historiallisista aiheista kukkiin ja hedelmiin, sekä maisemiin joissa oli usein ihmishahmoja. Aiheet oli kuvattu kuitenkin Raamatun, Homeroksen ja yleensä sankarieeposten hengessä. Maalauksissa on erikoisen kömpelyyden ohella poeettista ja mysteeristä sävyä, toisinaan hieman keskiaikaisten maalausten tyyppisesti. Maalausten värit olivat himmeäpintaisia, mikä myös muistuttaa keskiajan temperamaalauksista.

Bauchant oli mukana Pariisissa järjestetyssä suuressa naivistien näyttelyssä, mikä lisäsi hänen mainettaan. Myöhemmin hänen tuotannostaan järjestettiin näyttelyitä ja retrospektiiveja museoissa muun muassa Toursissa (1960).

Myöhempinä vuosinaan hän suunnitteli kuvakudoksia Beauvais’n ja Gobelinin tehtaille.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Dina Vierny, Alain Troadec und Pierre Cabanne: *Andre Bauchant, Catalogue raisonne*, Benteli (2007) ISBN 3-7165-1296-6
* Ronald Alley, Catalogue of the Tate Gallery's Collection of Modern Art other than Works by British Artists, Tate Gallery and Sotheby Parke-Bernet, London 1981, sivu 33.

## Aiheesta muualla

* Bauchant Taten kokoelmissa
* Bauchant MoMAn kokoelmissa
* Bauchant Zander Collection kokoelmissa