Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Lundy

| Lundy |
| --- |
|  Lundyn sijainti suhteessa muihin Brittein saariin. |
| Merialue | Atlantin valtameri |
| Vesialue | Bristolin kanaali |
| Valtio |
| Valtio |  Yhdistynyt kuningaskunta |
| Kreivikunta | Devon |
| Kunta | Torridge |
| Väestö |
| Väkiluku | 27 (2019) |
| Tärkein kieli | englanti |
| Infobox OK |

**Lundy** on Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluva pieni saari, joka sijaitsee noin 20 kilometrin etäisyydellä Devonin pohjoisrannasta Bristolin kanaalissa. Lundy on noin 5,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä ja sen asukasluku oli 27 vuonna 2019.

1200-luvulla merirosvo William de Marisco käytti Lundya tukikohtanaan. Sen omisti vuodesta 1836 vuoteen 1917 Heavenin suku, ja siitä käytettiin toisinaan nimeä *Kingdom of Heaven* ("Heavenin kuningaskunta", "Taivaan kuningaskunta"). Vuonna 1906 Kuninkaallisen laivaston taistelulaiva HMS *Montagu* haaksirikkoutui saaren rantaan, missä se myös jouduttiin purkamaan laivaston todettua aluksen pelastamisen mahdottomaksi.

Lundy ei ole yhteydessä sähkö- tai vesijohtoverkkoon. Vesi saadaan sadevettä keräämällä ja sähkövirta generaattorilla, joka on sammuksissa puolenyön jälkeen aamukuuteen. Lundyn ainoa pub on *Marisco Tavern*. Saarella sijaitsee myös kolme majakkaa.

Lundylla vierailee vuosittain noin 17 000–20 000 turistia, joita palvelee 23 loma-alan asuinpaikkaa ja 14:llä vuoteella varustettu hostelli. Saarelle liikennöi kesäisin laiva MS *Oldenburg* viisi kertaa viikossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lundy** Wikimedia Commonsissa

*
# Pikkuliitäjä

| Pikkuliitäjä |
| --- |
|  |
| Uhanalaisuusluokitus |
| **Elinvoimainen** |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Luokka: | Linnut Aves |
| Lahko: | Ulappalinnut Procellariiformes |
| Heimo: | Ulappaliitäjät Procellariidae |
| Suku: | Liitäjät *Puffinus* |
| Laji: | *puffinus* |
| Kaksiosainen nimi |
| Puffinus puffinus (M.T.Brünnich, 1764) |
|  |
| Katso myös |
|   Pikkuliitäjä Wikispeciesissä   Pikkuliitäjä Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK |

**Pikkuliitäjä** (*Puffinus puffinus*) on liitäjien heimoon kuuluva ulappalintu.

## Koko, ulkonäkö ja ääntely

Linnun pituus on 30–38 cm, siipien kärkiväli 76–89 cm ja paino 375–500 g. Höyhenpuku on yläpuolelta mustahko ja alapuolelta hyvin vaalea. Lentokuvio on risti. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Pikkuliitäjät elävät parvissa.

Vanhin Euroopassa rengastettu lintu on Britanniassa tavattu pikkuliitäjä, joka on saavuttanut vähintään 51 vuoden iän.

Pikkuliitäjän kiljuvan ääntelyn vuoksi sen paikallinen lempinimi monissa maissa on ”Paholaislintu”.

## Esiintyminen

Pikkuliitäjää tavataan Koillis-Atlantilla ja osissa Isoa-Britanniaa ja Irlantia. Vuodesta 1970 se on pesinyt myös Pohjois-Amerikan koillisrannikolla. Maailman populaation koko on 500 000–600 000 yksilöä, ja lajin kanta on elinvoimainen.

Suomessa pikkuliitäjä on havaittu hyväksytysti vuoden 2023 loppuun mennessä kahdesti, 11. syyskuuta 1994 Mustasaaressa ja 21. elokuuta 2002 Uudessakaarlepyyssä.

Talvisin pikkuliitäjät muuttavat jopa 10 000 kilometrin päähän Atlantin länsirannikkoa seuraten Etelä-Amerikkaan.

## Elinympäristö

Laji pesii meren saarilla ja kalastaa avomerellä kaukana rannasta.

## Lisääntyminen

Muna.
Pikkuliitäjäpari muodostaa elinikäisen parisuhteen. Laji pesii suurina yhdyskuntina saarilla. Maakolossa olevassa pesässä on vain yksi valkoinen muna, jota molemmat emot vuorollaan hautovat. Pikkuliitäjät tulevat maihin vain öisin välttääkseen lokkien ja kihujen ryöstelyn.

## Ravinto

Ne syövät pikkukaloja, erityisesti silliä, kilohailia ja sardiineja. Ruokavalioon kuuluu myös äyriäisiä, mustekaloja ja kalanperkeitä.

## Lähteet
# Merikeiju

| Merikeiju |
| --- |
|  |
| Uhanalaisuusluokitus |
| **Elinvoimainen** |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Luokka: | Linnut Aves |
| Lahko: | Ulappalinnut Procellariiformes |
| Heimo: | Ulappakeijut Hydrobatidae |
| Suku: | Ulappakeijut *Hydrobates* |
| Laji: | *pelagicus* |
| Kaksiosainen nimi |
| Hydrobates pelagicus (Linnaeus, 1758) |
|  |
| Katso myös |
|   Merikeiju Wikispeciesissä   Merikeiju Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK |

**Merikeiju** (*Hydrobates pelagicus*) on pieni eristyneillä saarilla pesivä ulappalintu. Se on sukunsa ainoa laji.

## Koko ja ulkonäkö

Portugalilainen merikeiju kalliolla rengastuksen jälkeen.
Merikeijun pituus on yleensä 14–18 cm, siipien kärkiväli 38–42 cm ja paino 23–29 g. Merikeiju on väriltään musta tai tummanruskea. Yläperä on laajalti valkoinen. Pyrstö on tasapäinen. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Merikeijun äänet ovat nikottelevia ja kehrääviä. Sen lento on kevyttä ja lepattavaa.

Maailman vanhin rengastettu merikeiju on ollut brittiläinen vähintään 32 vuotta ja 9 kuukautta vanha lintu.

## Levinneisyys

Merikeiju pesii Välimerellä ja Länsi-Euroopassa. Lajin kannasta 90 prosenttia pesii seuraavilla alueilla: Färsaaret 150 000–400 000 paria, Iso-Britannia 20 000–150 000, Irlanti 50 000–100 000 ja Islanti 50 000–100 000 paria. Pienempiä määriä pesii Ranskassa (400–600 paria), Kreikassa (10–30 paria), Italiassa (1 500–2 000 paria), Maltalla (5 000 paria), Norjassa (1 000–10 000 paria), Espanjassa (1 700–2 000 paria) ja Kanariansaarilla (1 000 paria). Maailmanpopulaation koko on noin 840 000 yksilöä, ja lajin kanta on elinvoimainen. Merikeiju on harhautunut Suomeen vain myrskyissä kolme kertaa vuoteen 2006 mennessä, ja näistä kaksi lintua on löydetty kuolleina.

## Lisääntyminen

Merikeijun muna.
Merikeiju on yhdyskuntalintu. Emot tulevat pesälleen vain pimeällä välttääkseen lokkien ja kihujen ryöstelyt. Maan- tai kallionkolossa olevassa pesässä on aina yksi valkoinen muna. Haudonta-aika on 38−41 päivää, ja poikaset ovat lentokykyisiä 9−10 viikon ikäisinä.

## Ravinto

Merikeiju poimii vedenpinnalta pikkueläimiä, kuten äyriäisiä, mustekaloja ja muuta planktonia. Se seurailee mielellään laivoja kalanperkeiden ja ruoantähteiden toivossa.

## Lähteet
# Jyrsijöiden juoksupyörä

Hamsteri käyttää juoksupyörää
Orava oravanpyörässä.

**Jyrsijöiden juoksupyörä** on omilla jaloillaan seisova tai häkin seinään kiinnitettävä laite, jossa jyrsijä (esimerkiksi hamsteri) voi juosta. Juoksupyörän käyttö tyydyttää pienessä häkissä tai terraariossa elävän jyrsijän suurta liikunnan tarvetta. Juoksupyörä voi olla tehty muovista, puusta tai metallista, ja sen juoksupinta voi olla joko umpinainen tai puolallinen. Hiiret, ja varsinkin hamsterit, käyttävät juoksupyörää, mutta gerbiilit voivat järsiä sitä. Syyrialaisen hamsterin juoksupyörän halkaisijan tulee olla vähintään 20 cm, kääpiöhamsterille taas käy pienempi. Mikäli lemmikin selkä ei kestä juoksupyörää, täytyy hankkia isompi.

## Katso myös

* Oravanpyörä.
# Onkologia

**Onkologia** (kasvainoppi ) on syöpäsairauksia käsittelevä lääketieteen osa-alue. Potilasta hoitava onkologi voi koordinoida syöpään liittyviä asioita myös lääketieteen ulkopuolelta: mahdollisesti fysioterapiaa tai muuta kuntoutusta, tai vaikkapa syöpäsairauksiin liittyviä perinnöllisyysselvityksiä.

Onkologian tutkimus- ja työskentelykohteita ovat

* syövän diagnoosi
* hoidot (sädehoito, solunsalpaaja- ja muu lääkehoito, hormonihoito)
* saattohoito
* eettiset kysymykset
* seulonnat (mammografiat, keuhkokuvat).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Onkologia** Wikimedia Commonsissa