Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tsintsillarotat

| Tsintsillarotat |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Piikkisikamaiset jyrsijät Hystricomorpha |
| Heimo: | Abrocomidae Miller & Gidley, 1918 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Tsintsillarotat** eli tsintsillonit (Abrocomidae) on piikkisikamaisiin jyrsijöihin kuuluva heimo. Siihen kuuluu suku Abrocoma ja siihen kuuluvia lajeja ovat aconcaguantsintsilloni (*Abrocoma bennettii*), boliviantsintsilloni (*Abrocoma boliviensis*) ja andientsintsilloni (*Abrocoma cinerea*).

## Lähteet
# Hutiat

| Hutiat |
| --- |
|  *Capromys pilorides* |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Piikkisikamaiset jyrsijät Hystricomorpha |
| Osalahko: | Piikkisikamaiset Hystricognathi |
| Heimo: | Hutiat **Capromyidae** Smith, 1842 |
| Alaheimot |
| * Hutiat Capromyinae
* Hexolobodontinae †
* Isolobodontinae †
* Plagiodontinae
 |
| Katso myös |
|   Hutiat Wikispeciesissä   Hutiat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Hutiat** (Capromyidae) on piikkisikamaisten jyrsijöiden (Hystricomorpha) alalahkoon ja piikkisikamaisten (Hystricognathi) osalahkoon kuuluva jyrsijäheimo.

## Koko ja ulkonäkö

Pörröhäntähutia (*Mesocapromys melanurus*) vuoden 1884 piirroksessa.
Suurimmat hutialajit ovat puolen metrin mittaisia ja painavat jopa seitsemän kilogrammaa, pienimmät taas 20 senttimetrin pituisia ja hieman yli kilon painoisia. Hutioilla on tanakka ruumiinrakenne, suuri pää ja lyhyet jalat. Kuono on tylppä, korvat pienet ja jalat lyhyet. Häntä on karvainen ja kaikilla lajeilla jamaikanhutiaa (*Geocapromys brownii*), bahamanhutiaa (*Geocapromys ingrahami*) ja tsagutia (*Plagiodontia aedium*) lukuun ottamatta lähes ruumiin mittainen. Viimeiseksi mainitun häntää peittävät karvan sijaan suomut. Hutioilla on kolmiosainen mahalaukku. Monissa suhteissa, kuten paksun karvapeitteensä rakenteen johdosta, hutiat muistuttavat rämemajavaa eli nutriaa, jonka kanssa ne ovatkin historiallisesti luokiteltu samaan heimoon.

## Levinneisyys ja elinympäristö

Hutioita elää ainoastaan Karibian saarilla. Monet lajit elävät mangrovemetsissä tai -soilla.

## Ravinto ja elintavat

Useimmat hutiat syövät versoja, hedelmiä, puunkuorta ja lehtiä sekä toisinaan myös pieniä eläimiä kuten matelijoita. Osa lajeista elää maassa, osa on hyviä kiipeilijöitä, jotka etsivät ravintoa myös puista. Suurin osa hutialajeista on päiväaktiivisia. Hutiat elävät pareina. Lisääntymistä tapahtuu ympäri vuoden. Emo imettää poikasia syntymän jälkeen kymmenen vuorokautta. Ne eivät kaivaudu maahan, vaan käyttävät suoja- ja pesäpaikkoinaan puun- tai kallionkoloja.

## Uhanalaisuus ja uhat

Pikkumaahutiaa (*Mesocapromys sanfelipensis*) ei ole havaittu kertaakaan vuoden 1978 jälkeen.
Hutioita on tunnistettu noin 20 lajia, joista kuitenkin sukupuuttoon kuolleita tiedetään tai epäillään olevan noin puolet. Monille lajeille kohtalokkaita ovat olleet ihmisen Karibian saaristoon tuomat vieraslajit, kuten koirat ja mangustit. Kuubassa hutioita on metsästetty lihan vuoksi. Runsaimpia lajeja pidetään jopa maanviljelystuholaisina, toiset taas ovat uhanalaisia. Hutioiden neljästä alaheimosta vain kaksi on hengissä.

## Katso myös

* Heptaxodontidae, Länsi-Intian saarilla eläneiden, sukupuuttoon kuolleiden jättiläishutioiden heimo

## Lähteet

* Myers, P. 2001. "Capromyidae" . Animal Diversity Web (luettu 11.3.2008).
* MSW3: Capromyidae
* Maailman eläimet. Nisäkkäät 2. Tammi 1987. ISBN 951-30-6531-6.

### Viitteet
# Marsut

| Marsut |
| --- |
|  Mara eli pampajänis (*Dolichotis patagonum*). |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Alaluokka: | Theria |
| Osaluokka: | Istukkanisäkkäät Eutheria |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Piikkisikamaiset jyrsijät Hystricomorpha |
| Osalahko: | Piikkisikamaiset Hystricognathi |
| Heimo: | Marsut **Caviidae** Fischer de Waldheim, 1817  |
| Alaheimot  |
| * Caviinae
* Dolichotinae – marat
* Hydrochoerinae – kapybarat
 |
| Katso myös |
|   Marsut Wikispeciesissä   Marsut Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

Marsu (*Cavia porcellus*)
**Marsut** (Caviidae) on jyrsijöihin kuuluva heimo, johon kuuluu kuusi sukua ja 18 lajia, muun muassa lemmikkieläimenä tunnettu marsu sekä villinä elävät kapybara ja mara.

Luonnonvaraisia marsulajeja tavataan vain Etelä-Amerikassa. Kalliomarsut asustavat Brasilian kuivilla kallioalueilla pääasiassa lohkareiden alla ja kalliohalkeamissa. Marat eli pampajänikset, jotka nimestään huolimatta eivät ole sukua jäniksille, oleskelevat kuivissa ruohikoissa ja pensaikoissa Argentiinassa.

Marsut ja marat elävät pienissä laumoissa, marsut 5–10 yksilön ja marat jopa 40 yksilön ryhminä. Ne oleilevat joko itse kaivamissaan käytävissä tai muiden lajien, kuten kampamyyrien ja viskatsojen, koloissa. Marsut ovat aktiivisempia hämärän tultua. Marat ovat päiväeläimiä, jotka mielellään paistattelevat päivää jyrsijöille epätavallisessa asennossa. Ne joko istuvat kaniinien tapaan eturaajat ojennettuina tai makaavat kissan tavoin etukäpälät pään alle taivutettuina.

Marsut ja marat syövät kaikenlaista kasviravintoa. Kalliomarsut voivat kiivetä puihinkin lehtiä keräämään; vaaran uhatessa ne loikkaavat yhdellä hypyllä maahan. Luonnonvaraisten marsujen koko vaihtelee paljon. Kapybara eli vesisika on maailman suurin jyrsijälaji, kun taas pienimmät marsulajit ovat vain parinkymmenen senttimetrin pituisia ja noin 300 gramman painoisia.

## Alaheimot, suvut ja lajit

* alaheimo Caviinae
	+ suku marsut *Cavia*
		- marsu *Cavia porcellus*
		- kobaia *Cavia fulgida*
		- *Cavia aperea*
		- *Cavia intermedia*
		- *Cavia magna*
		- *Cavia tschudii*
	+ suku *Galea*
		- *Galea flavidens*
		- *Galea musteloides*
		- *Galea spixii*
	+ suku pikkumarsut *Microcavia*
		- aavikkopikkumarsu *Microcavia australis*
		- pohjanpikkumarsu *Microcavia niata*
		- *Microcavia shiptoni*
* alaheimo Dolichotinae
	+ suku marat *Dolichotis*
		- mara eli pampajänis *Dolichotis patagonum*
		- aavikkomara *Dolichotis salinicola*
* alaheimo kapybarat eli vesisiat Hydrochoerinae, syn. Hydrochoeridae
	+ suku *Hydrochoeris*
		- kapybara eli vesisika *Hydrochoeris hydrochaeris*
		- vähäkapybara *Hydrochoeris isthmius*
	+ suku *Kerodon*
		- kalliomarsu *Kerodon rupestris*
		- *Kerodon acrobata*

## Lähteet
# Tsintsillat

| Tsintsillat |
| --- |
|  Pitkähäntätsintsilla (*Chinchilla lanigera*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Piikkisikamaiset jyrsijät Hystricomorpha |
| Osalahko: | Piikkisikamaiset Hystricognathi |
| Heimo: | Tsintsillat **Chinchillidae** Bennett, 1833 |
| Synonyymit |
| * *Eriomyidae* Burmeister, 1854
* *Lagostomidae* Bonaparte, 1838
* *Viacacidae* Ameghino, 1904
* *Viscacciidae* Roverto, 1914
 |
| Katso myös |
|   Tsintsillat Wikispeciesissä   Tsintsillat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Tsintsillat** (Chinchillidae) on jyrsijöihin kuuluva heimo.

## Suvut ja lajit

Tsintsilloihin kuuluu *Mammal Species of the World* -teoksen mukaan seuraavat suvut ja lajit:

* Tsintsillat (*Chinchilla*)
	+ *Chinchilla chinchilla*
	+ Chinchilla (*Chinchilla lanigera*)
* *Lagidium*
	+ *Lagidium peruanum*
	+ *Lagidium viscacia*
	+ *Lagidium wolffsohni*
* *Lagostomus*
	+ *Lagostomus crassus*
	+ *Lagostomus maximus*

## Katso myös

* Viskatsat

## Lähteet
# Viskatsat

| Viskatsat |
| --- |
|  Viskatsa (*Lagostomus maximus*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Piikkisikamaiset jyrsijät Hystricomorpha |
| Osalahko: | Piikkisikamaiset Hystricognathi |
| Heimo: | Tsintsillat Chinchillidae |
| Katso myös |
|   Viskatsat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Viskatsat** ovat tsintsillojen (Chinchillidae) heimoon kuuluvia jyrsijöitä. Ne ovat noin kaniininkokoisia ja muistuttavat ulkonäöltään kaniinin ja oravan risteymää*lähde?*. Viskatsoihin kuuluu kaksi sukua, joihin on liitetty yhteensä viisi lajia. Lajit elävät Etelä-Amerikassa.

## Lajit

* *Lagostomus*
	+ Viskatsa *Lagostomus maximus*
	+ *Lagostomus crassus* (kuollut sukupuuttoon)

Vuorichinchilla *Lagidum peruanum*
* Tsintsillonit *Lagidium*
	+ Vuoritsintsilloni *Lagidium peruanum*
	+ *Lagidium viscacia*
	+ *Lagidium wolffsohni* (puutteellisesti tunnettu)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mikko’s Phylogeny Archive: Chinchilloidea – chinchillas and relatives
* Animal Diversity Web: *Lagostomus maximus* (englanniksi)
* Animal Diversity Web: *Lagidum peruanum* (englanniksi)
* Animal Diversity Web: *Lagidium viscacia* (englanniksi)
# Tsintsillat (suku)

| Tsintsillat |
| --- |
|  Chinchilla puolalaisessa eläintarhassa. |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Piikkisikamaiset jyrsijät Hystricomorpha |
| Osalahko: | Piikkisikamaiset Hystricognathi |
| Heimo: | Tsintsillat Chinchillidae |
| Suku: | Tsintsillat Chinchilla Bennett, 1829 |
| Synonyymit |
| * *Eriomys* Lichtenstein, 1829
 |
| Katso myös |
|   Tsintsillat (suku) Wikispeciesissä   Tsintsillat (suku) Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Tsintsillat** (*Chinchilla*) on jyrsijäsuku, jonka lajeja tavataan luonnonvaraisena Andeilla Etelä-Amerikassa.

Sukuun kuuluu kaksi lajia: chinchilla (*Chinchilla lanigera*) ja *Chinchilla chinchilla*.

Tsintsillalajien vertailua
## Lähteet
# Kampamyyrät

| Kampamyyrät |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Piikkisikamaiset jyrsijät Hysticomorpha |
| Heimo: | Ctenomyidae Lesson, 1842 |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Kampamyyrät** (Ctenomyidae) eli tukot on piikkisikamaisiin jyrsijöihin kuuluva heimo. Siihen kuuluu suku *Ctenomys*. Kampamyyrät muistuttavat ulkonäöltään hieman marsua ja ne elävät Etelä-Amerikassa.

## Lajeja

* argentiinantuko (*Ctenomys argentinus*)
* buenosairesintuko (*Ctenomys australis*)
* lapampantuko (*Ctenomys azarea*)
* boliviantuko (*Ctenomys boliviensis*)
* chacontuko (*Ctenomys bonettoi*)
* minasceraisintuko (*Ctenomys brasiliensis*)
* santacruzintuko (*Ctenomys colbumi*)
* paraquauntuko (*Ctenomys conoveri*)
* boqueronintuko (*Ctenomys dorsalis*)
* neuqueronintuko (*Ctenomys emilianus*)
* jujuyntuko (*Ctenomys frater*)
* montentuko (*Ctenomys fulvius*)
* rionegrontuko (*Ctenomys haigi*)
* catamarcantuko (*Ctenomys knightii*)
* tapiantuko (*Ctenomys latro*)
* titicacantuko (*Ctenomys leucodon*)
* tarijantuko (*Ctenomys lewisi*)
* tulimaantuko (*Ctenomys magellanicus*)
* talcantuko (*Ctenomys malinus*)
* mendozantuko (*Ctenomys mendocinus*)
* pikkutuko (*Ctenomys minutus*)
* matogrossontuko (*Ctenomys nattereri*)
* monteagudontuko (*Ctenomys occultus*)
* punantuko (*Ctenomys opimus*)
* sorianantuko (*Ctenomys pearsoni*)
* corriensintuko (*Ctenomys perensis*)
* punontuko (*Ctenomys peruanus*)
* sanlusintuko (*Ctenomys pontifex*)
* bonifalciontuko (*Ctenomys porteousi*)
* saltantuko (*Ctenomys saltarius*)
* chubutintuko (*Ctenomys sericeus*)
* huapintuko (*Ctenomys sociabilis*)
* itäandientuko (*Ctenomys steinbachi*)
* santafentuko (*Ctenomys talarum*)
* uruguayntuko (*Ctenomys torguatus*)
* consepcionintuko (*Ctenomys tuconax*)
* tucumanintuko (*Ctenomys tucumanus*)
* borbollonintuko(*Ctenomys validus*)

## Lähteet
# Agutit

| Agutit |
| --- |
|  *Dasyprocta leporina* |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Piikkisikamaiset jyrsijät Hystricomorpha |
| Osalahko: | Piikkisikamaiset Hystricognathi |
| Heimo: | Agutit **Dasyproctidae** Bonaparte, 1838 |
| Katso myös |
|   Agutit Wikispeciesissä   Agutit Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Agutit** eli **kultajänikset** (Dasyproctidae) on pitkäkoipisten jyrsijöiden heimo.

## Koko ja ulkonäkö

Aikuiset agutit ovat 30–40 cm pitkiä. Niiden häntä on 1,5-senttinen töpö. Takajalassa on kolme varvasta, jotka päättyvät kaviomaiseen kynteen. Väritys vaihtelee tummanruskeasta kullankeltaiseen.

## Elinympäristö ja -tavat

Agutien levinneisyysaluetta ovat Meksiko, Väli-Amerikka, Brasilia ja Pienet-Antillit. Ne syövät pääasiassa kasviperäistä ravintoa, mutta ravinnoksi kelpaavat myös hyönteiset ja jopa pikkulinnut.

Ihminen on siirtoistuttanut muutamaa agutilajia niiden luontaisten elinalueiden ulkopuolelle Karibianmerelle. Etelä-Amerikan pohjoisosista ja Pieniltä-Antilleilta kotoisin olevaa *Dasyprocta leporina* -lajia on viety Neitsytsaarille, meksikolaista *D. mexicana* -lajia Kuubaan ja eteläamerikkalaista *D. punctata* -lajia Kuubaan ja Caymansaarille.

## Lisääntyminen

Naaras kantaa kolme kuukautta ja synnyttää kerrallaan kaksi poikasta.

## Lähteet

* *Suuri Eläinkirja*.  WSOY, 1988.  ISBN 951-0-22848-6
* Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus nisäkkäiden uusiksi nimiksi[vanhentunut linkki]

### Viitteet
# Pakaranat

| Pakaranat |
| --- |
|  *Josephoartigasia monesi* |
|
Mioseeni - Nykyaika (Holoseeni) 21–0 Ma
PreЄ
Є
O
S
D
C
P
T
J
K
Pg
N |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Piikkisikamaiset jyrsijät Hystricomorpha |
| Osalahko: | Piikkisikamaiset Hystricognathi |
| Heimo: | Pakaranat **Dinomyidae** Peters, 1873 |
| Katso myös |
|   Pakaranat Wikispeciesissä   Pakaranat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Pakaranat** (Dinomyidae) on jyrsijöiden heimo, jota tavataan Etelä-Amerikassa. Heimon ainoa elossa oleva laji on pakarana (*Dinomys branickii*). Se painaa noin 15 kiloa ja on yksi suurimmista elävistä jyrsijöistä. Heimosta tunnetaan myös noin 50 fossiilista lajia, joista monet kasvoivat paljon pakaranaa suuremmaksi. Fossiiliset jäänteet koostuvat kuitenkin yleensä yksittäisistä hampaista ja pienistä leuanpalasista, joten eläinten anatomiasta ei tiedetä paljoa. *Josephoartigasia monesi* -lajista on löydetty poikkeuksellisen hyvin säilynyt, miltei täydellinen kallo.

## Luokittelu

* Heimo **Dinomyidae**
	+ †*Pseudodiodomus* *incertae sedis*
	+ †*Agnomys* *incertae sedis*
	+ Alaheimo Eumegamyinae
		- †*Doellomys*
		- †*Gyriabrus*
		- †*Briaromys*
		- †*Tetrastylus*
		- †*Phoberomys*
		- †*Colpostemma*
		- †*Orthomys*
		- †*Eumegamys*
		- †*Pseudosigmomys*
		- †*Pentastylodon*
		- †*Eumegamysops*
		- †*Telicomys*
		- †*Perumys*
		- †*Josephoartigasia*
	+ Alaheimo Potamarchinae
		- †*Scleromys*
		- †*Olenopsis*
		- †*Simplimus*
		- †*Eusigmomys*
		- †*Potamarchus*
	+ Alaheimo Dinomyinae
		- *Dinomys* - pakarana
		- †*Telodontomys*

## Lähteet
# Piikkisiat

| Piikkisiat |
| --- |
|  Piikkisika (*Hystrix cristata*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Piikkisikamaiset jyrsijät Hystricomorpha |
| Osalahko: | Piikkisikamaiset Hystricognathi |
| Heimo: | Piikkisiat **Hystricidae** G. Fischer, 1817 |
| Suvut |
| * Tupsuhäntäpiikkisiat *Atherurus*
* Piikkisiat *Hystrix*
* Pitkähäntäpiikkisiat *Trichys*
 |
| Katso myös |
|   Piikkisiat Wikispeciesissä   Piikkisiat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Piikkisiat** (Hystricidae) on jyrsijöiden heimo, johon kuuluu 11 nykyisin elävää lajia.*lähde?*

Piikkisioilla on suojaavat piikit, joiden koko ja muoto vaihtelevat. Joillakin lajeilla ne näkyvät muita selvemmin. Piikit ovat kehittyneet karvoista, ja ne suojaavat eläintä tehokkaasti. Komeimmat piikit ovat Afrikassa ja Aasiassa tavattavilla piikkisioilla (*Hystrix*-suku), jotka uhattuina kiertyvät osittain kerälle ja ravistelevat piikkejään. Niiden piikit ovat mustavalkoisia ja jopa 50 cm pitkiä. Piikkisikojen piikit eivät ole myrkyllisiä, mutta haavaan voi kehittyä vaarallinen tulehdus.*lähde?*

Piikkisiat syövät pääasiassa lehtiä, juuria ja hedelmiä. Usein ne aiheuttavat vahinkoja viljelyksillä ja erityisesti juurikasvimailla. Naaraan kantoaika on noin 100-200 vuorokautta. Piikkisiat saavat kerrallaan yhdestä kahteen poikasta. Piikkisiat voivat elää jopa 17-vuotiaiksi.*lähde?*

Piikkisiat ovat yöeläimiä, ja ne elävät koloissa tai luolissa. Talvisin piikkisiat liikkuvat vain vähän, mutta talviunta ne eivät nuku. Piikkisika voitaisiin piikkiensä johdosta sekoittaa siiliin, joka kuitenkin on paljon pienempi. Siilin piikit ovat myös lyhyitä ja tasapituisia.*lähde?*

Piikkisikoja, joista on käytetty myös nimeä **vanhan maailman piikkisiat**, ei pidä sekoittaa Pohjois- ja Etelä-Amerikassa eläviin samannäköisiin eläimiin, jotka kuuluvat puupiikkisikojen (*Erethizontidae*) heimoon. Vaikka heimojen edustajat muistuttavat toisiaan, ne eivät ole erityisen läheistä sukua toisilleen. Puupiikkisioilla on jaloissa isot kynnet ja karvattomat anturat, joilla on hyvä tarttua oksiin. Puupiikkisikojen erikoistunein laji on kierteishäntäpiikkisika, joka elää Keski- ja Etelä-Amerikan metsissä. Sillä on pitkä ja lihaksikas häntä, jonka se kietoo kiipeillessään oksan ympärille lisätueksi.*lähde?*

Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että piikkisikojen heimon suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin ”piikikkäät”. Suomen kielen lautakunta on kannanotossaan arvostellut ehdotettua nimeä epähavainnolliseksi.

## Lähteet

* Taksonomian lähde: Wilson, Don E. & Reeder, DeeAnn M. (toim.): Hystricidae *Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3rd ed)*. 2005. Johns Hopkins University Press. Viitattu 22.10.2017. (englanniksi)

### Viitteet
# Heptaxodontidae

| Heptaxodontidae |
| --- |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Piikkisikamaiset jyrsijät Hystricomorpha |
| Osalahko: | Piikkisikamaiset Hystricognathi |
| Heimo: | †**Heptaxodontidae** Anthony, 1917 |
| Katso myös |
|   Heptaxodontidae Wikispeciesissä   Heptaxodontidae Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Heptaxodontidae** on sukupuuttoon kuollut jyrsijöiden heimo, joka kuuluu piikkisikamaisten osalahkoon. Siihen luetaan neljä sukua, joissa on viisi lajia. Niitä esiintyi Karibian alueella. Ilmeisesti sukuja *Amblyrhiza* ja *Clidomus* esiintyi vielä ihmisten aikana. Heimon lajien koko vaihteli muihin jyrsijöihin verraten keskikokoisista erittäin suuriin. Heimon oletetaan olevan sukua tsintsilloille (Chinchilloidae), pakaranoille (Dinomyidae) ja hutioille (Capromyidae). Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus heimon suomenkieliseksi nimeksi on **antillienhiiret**.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
# Degut

| Degut |
| --- |
|  Deguja |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Osalahko: | Piikkisikamaiset Hystricognathi |
| Heimo: | Degut **Octodontidae** Waterhouse, 1839 |
| Katso myös |
|   Degut Wikispeciesissä   Degut Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Degut** eli **torvimyyrät** (Octodontidae) on jyrsijöihin kuuluva heimo.

## Suvut ja lajit

Deguihin kuuluvat *Mammal Species of the World* -teoksen mukaan seuraavat lajit ja suvut:

* *Aconaemys*
	+ *Aconaemys fuscus*
	+ *Aconaemys porteri*
	+ *Aconaemys sagei*
* *Octodon*
	+ *Octodon bridgesi*
	+ *Octodon degus*
	+ *Octodon lunatus*
	+ *Octodon pacificus*
* *Octodontomys*
	+ *Octodontomys gliroides*
* *Octomys*
	+ *Octomys mimas*
* *Pipanacoctomys*
	+ *Pipanacoctomys aureus*
* *Salinoctomys*
	+ *Salinoctomys loschalchalerosorum*
* *Spalacopus*
	+ *Spalacopus cyanus*
* *Tympanoctomys*
	+ *Tympanoctomys barrerae*

## Lähteet
# Ruokorotat

| Ruokorotat |
| --- |
|  Isoruokorottakoiras rottafarmilla Gabonissa. |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Osalahko: | Piikkisikamaiset Hystricognathi |
| Heimo: | Ruokorotat **Thryonomyidae** Pocock, 1922 |
| Suku: | Thryonomys Fitzinger, 1867 |
| Lajit |
| * Isoruokorotta *Thryonomys swinderianus*
* Ruokorotta *Thryonomys gregorianus*
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Ruokorotat** (Thryonomyidae) on jyrsijöiden heimo, johon kuuluu vain yksi suku, *Thryonomys*, jossa on kaksi Afrikassa elävää lajia.

Ruokorottien lihaa pidetään herkullisena monissa osissa Afrikkaa. Niitä pyydystetään luonnosta pienriistaksi (bushmeat) ja kasvatetaan tarhoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Laji.fi: Ruokorotat (*Thryonomyidae*)
* ITIS: Thryonomyidae (englanniksi)
# Muroidea

| Muroidea |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset, Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta, Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset, Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset, Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät, Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät, Rodentia |
| Alalahko: | Hiirimäiset jyrsijät, Myomorpha |
| Yläheimo: | Muroidea Illiger 1811 |
| Heimot |
| * Calomyscidae
* Myyrät, Cricetidae
* Rottaeläimet, Muridae
* *Nesomyidae*
* Piikkiunikeot, Platacanthomyidae
* Sokkohiiret, Spalacidae
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Muroidea** on hiirimäisten jyrsijöiden alalahkoon kuuluva yläheimo. Siihen kuuluu vaihteleva joukko lajeja. Siihen kuuluvia lajeja esiintyy kaikkialla maailmassa napa-alueita ja joitakin valtamerten keskellä olevia saaria lukuun ottamatta. Niitä esiintyy myös lähes kaikissa maalla sijaitsevissa elinympäristöissä. Jotkin lajeista oleskelevat ajoittain maan alla ja jotkin vedessä. Osa lajeista parittelee aina saman kumppanin kanssa, toiset saattavat vaihtaa kumppania eri parittelukertojen välillä. Jotkin lajeista ovat päiväaktiivisia, jotkin yöaktiivisia. Jotkin lajit ovat laumaeläimiä, jotkin elävät yksin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Steppan, Scott J.: Muroidea, Murid rodents. *The Tree of Life Web Project*. 1.1.2001. Arkistoitu 12.4.2013.