# Preerikko

| Preerikko |
| --- |
|  |
| Uhanalaisuusluokitus |
| **Elinvoimainen** |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Oravamaiset jyrsijät Sciuromorpha |
| Heimo: | Oravat Sciuridae |
| Suku: | Preeriakoirat *Cynomys* |
| Laji: | *ludovicianus* |
| Kaksiosainen nimi |
| Cynomys ludovicianus (Ord, 1815) |
|  Mustahäntäpreeriakoiran levinneisyys |
| Katso myös |
|   Preerikko Wikispeciesissä   Preerikko Commonsissa
 |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK |

**Preerikko** eli **preeriakoira** eli **mustahäntäpreeriakoira** eli (*Cynomys ludovicianus*) on preeriakoirien sukuun kuuluva nisäkäs, jota tavataan Pohjois-Amerikan preerioilla aina Kanadan eteläosista Meksikon pohjoisosiin.

Nimensä "preeriakoira" on saanut koiran haukuntaa muistuttavasta ääntelystään ja sosiaalisesta elämäntavastaan, vaikkei se muuten ole läheistä sukua koiraeläimille.*lähde?* Nykyisin lajia pidetään jonkin verran lemmikkieläimenä, myös Suomessa.

## Ulkonäkö ja koko

Preerikon pituus vaihtelee 352 ja 415 mm välillä, koiraat ovat naaraita pidempia ja myös yleensä 10–15 % naaraita painavampia. Koiras painaa 850–1 675 g, naaras 705–1 050 g. Paino vaihtelee vuodenaikojen mukaan, ja sekä koiraat että naaraat saavuttavat suurimman painonsa syksyllä ja pienimmän talvella. Niillä on hiukan eri värinen kesä- ja talviturkki. Yleisväritys on selkäpuolelta ruskehtava, ja vatsan alueella on valkeahkoa karvaa. Kesällä osa karvoista on mustia, osa raidallisia (tyvestä lukien musta -valkoinen-kanelinruskea-kellertävä raita ja musta kärki). Talvella raidoitus on erilainen: musta–kellertävä–kanelinruskea raita ja valkoinen kärki. Naarailla on kahdeksan harmahtavaa nisää, jotka näkyvät vain tiineyden ja imetyksen aikana. Hännänpää on musta.

## Levinneisyys

Preerikko on pääasiassa Pohjois-Amerikan Suurten tasankojen laji, jota esiintyi aikaisemmin Saskatchewanin eteläkärjestä Kanadassa (Frenchman River Valley) ja eteläisestä Montanasta Suurten tasankojen länsi- ja keskiosan läpi Länsi-Texasin, Uuden Mexicon, Kaakkois-Arizonan ja Koillis-Meksikon sekä Sonin preerioilla. Laji on nyt hävinnyt Kaakkois-Arizonasta,New Mexicosta ja paikallisesti monilta muilta alueilta koko levinneisyysalueellaan.

## Elintavat

Preerikot elävät valtavissa järjestäytyneissä yhteisöissä, joissa ne kaivavat laajoja tunneleita maan alle. Yhden tunnelin keskikoko on sata hehtaaria, mutta tätä paljon suurempia tunneleita tunnetaan. Kaikista laajin tunnettu yhteisö oli kaivanut elinalueeksensa 64 750 neliökilometrin kokoisen alueen.

Preerikot ovat hyvin sosiaalisia, mikä mahdollistaa yhteistyön niin alueiden puolustamisessa kuin yhteisöjen syntymisessä. Tällaista yhteisöä kutsutaan "kaupungiksi". Kaupunki taas on edelleen jaettu "kaupunginosiin". Kaupunginosien "väestö" on jakautuneena perhekuntiin, jotka käsittävät yleensä 8–9 – paikoin yli 20 – yksilöä.

### Lisääntyminen

Preerikot lisääntyvät vain kerran vuodessa. Lisääntymisaikana naaraat unohtavat sosiaalisuutensa ja alkavat tappaa toisten naaraiden poikasia. Lähisukulaisten tappaminen on nisäkkäiden keskuudessa harvinaista, joten mustahäntäpreeriakoiranaaraiden käytöstä on pyritty selittämään erilaisin tavoin. Todennäköisesti naaraat pyrkivät joko vähentämään liikakansoitusta, takaamaan omille poikasilleen paremmat elinolosuhteet tai sitten ne vain tarvitsevat lihaa saadakseen energiaa.

## Lähteet