# Jänikset (suku)

| Jänikset |
| --- |
|  Rusakko |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Alaluokka: | Theria |
| Osaluokka: | Istukkanisäkkäät Eutheria |
| Lahko: | Jäniseläimet Lagomorpha |
| Heimo: | Jänikset Leporidae |
| Suku: | Jänikset *Lepus* Linnaeus, 1758 |
| Katso myös |
|   Jänikset (suku) Wikispeciesissä   Jänikset (suku) Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Jänikset** (*Lepus*) on jäniseläinten suku, johon kuuluu noin 30 lajia. Lajien esiintymisalue on laaja ja taksonomia kiistanalainen, sillä ei ole selvää mitkä ovat alalajeja, mitkä varsinaisia lajeja. Niitä on aiemmin jaettu kahdeksaan alasukuun, mutta jaosta on nyttemmin luovuttu.

## Ulkonäkö ja koko

Jäniksillä on yleisesti ottaen pidemmät korvat, pidemmät takajalat ja hiukan pidempi häntä kuin muilla jäniseläimillä. Suvussa on kaksi mustaa lajia, muiden väritys on tyypillisesti ”agouti”, eli selästä harmaanruskea ja vatsapuolelta hyvin vaalea. Pohjoisen ja vuoristoalueiden lajit vaihtavat väriä talvisin valkoiseksi.

Tyypillisesti jänikset ovat suurempia kylmemmässä ilmastossa siten, että pohjoiset lajit painavat noin viisi kilogrammaa, lauhkean ilmaston jänikset noin kolme kilogrammaa ja päiväntasaajan seudun jänikset noin kaksi kilogrammaa. Suvun pienin laji on kuitenkin lumikenkäjänis, joka on 36–52 senttimetriä pitkä ja painaa noin 1,3 kilogrammaa. Suurimpiin lajeihin kuuluu napajänis, joka voi kasvaa 68 senttimetriä pitkäksi ja painaa jopa seitsemän kilogrammaa.

## Levinneisyys ja elinympäristö

Jäniksiä tavataan kaikkialla Euroopassa, Aasiassa, Afrikassa, Grönlannissa ja Pohjois-Amerikassa. Useimmat lajit viihtyvät aukeissa maisemissa. Perinteisen maanviljelyn aukeat maisemat ovat sopineet niille hyvin, mutta tehomaaviljelyn käyttämät aineet ovat haitaksi.

## Ravinto ja käyttäytyminen

Jänikset ovat lähes poikkeuksetta kasvinsyöjiä. Ne nöpöttävät päiväsaikaan piilossa pensaikossa ja juoksevat pakoon avoimelle alueelle vaaran uhatessa, toisin kuin kanit, jotka pakenevat koloihin. Useimmat jänisnaaraat saavat vuodessa noin kymmenen poikasta, mutta pohjoisessa on tyypillisempää, että syntyy muutamia suurehkoja poikueita, kun taas etelässä poikaset syntyvät yksi tai kaksi kerrallaan.

## Lajit

Jänisten sukuun kuuluu Animal Diversity Webin mukaan seuraavat lajit:

* kaktusjänis *Lepus alleni*
* lumikenkäjänis *Lepus americanus*
* napajänis *Lepus arcticus*
* japaninjänis *Lepus brachyurus*
* mustahäntäjänis *Lepus californicus*
* valkokylkijänis *Lepus callotis*
* kapinrusakko *Lepus capensis*
* espanjanrusakko *Lepus castroviejoi*
* (yunnaninjänis) *Lepus comus*
* (koreanjänis) *Lepus coreanus*
* korsikanrusakko *Lepus corsicanus*
* rusakko *Lepus europaeus*
* (tanajärvenjänis) *Lepus fagani*
* tehuantepecinjänis *Lepus flavigularis*
* (iberianrusakko) *Lepus granatensis*
* *Lepus habessinicus*
* (hainaninjänis) *Lepus hainanus*
* mustajänis *Lepus insularis*
* mantšurianjänis *Lepus mandshuricus*
* *Lepus microtis*
* mustakaulajänis *Lepus nigricollis*
* villakarvajänis *Lepus oiostolus*
* (beringinjänis) *Lepus othus*
* burmanjänis *Lepus peguensis*
* pensasjänis *Lepus saxatilis*
* kiinanjänis *Lepus sinensis*
* etiopianjänis *Lepus starcki*
* *Lepus tibetanus*
* metsäjänis *Lepus timidus*
* (arorusakko) *Lepus tolai*
* valkohäntäjänis *Lepus townsendii*
* yarkandinjänis *Lepus yarkandensis*

## Lähteet

* Flux, John E. C. & Aneermann, Renate: *Chapter 4: The Hares and Jackrabbits*, s. 61–95.  (Teoksessa Chapman, Joseph A. & Flux, John E. C. (toim.): *Rabbits, Hares and Pikas – Status Survey and Conservation Action Plan*)  IUCN.  ISBN 2831700191  Teoksen verkkoversio Viitattu 22.5.2015. (englanniksi)

### Viitteet