# Afrikka

| Afrikka |
| --- |
|  |
| Pinta-ala | 30 365 000 km² |
| Väkiluku | n. 1,4 miljardia |
|   – väestötiheys | 30,51 as./km² |
| Valtioita | 54 (luettelo valtioista) |
| Aikavyöhyke | UTC−1 – UTC+4 |
| Infobox OKNimi-testi OKVertailu-testin tulos virheellinen |

**Afrikka** on maailman toiseksi suurin maanosa. Sen pinta-ala on 30 365 000 neliökilometriä, joka on 20,3 prosenttia Maan maapinta-alasta. Afrikan noin 1,4 miljardia asukasta muodostaa noin 18 prosenttia ihmiskunnasta.

Afrikka koostuu useista ylätasangoista. Mantereen suurin joki on Niili, laajin järvi Victorianjärvi ja korkein vuori Kilimanjaro. Suurin osa Afrikkaa kuuluu trooppiseen ilmastovyöhykkeeseen, pohjoisimmat ja eteläisimmät alueet subtrooppiseen. Pohjois-Afrikassa sijaitsee suuri Saharan aavikko, ja Keski- ja Länsi-Afrikka ovat tiheiden ja kosteiden trooppisten sademetsien peitossa. Afrikassa on moni­muotoinen eläimistö.

Afrikassa on useita tuhansia etnisiä ryhmiä. Nykyisin Afrikassa on 54 itsenäistä valtiota. Niiden rajat ovat peräisin siirtomaa-ajalta, eivätkä perustu kansallisuuksiin tai heimoihin.

Pääosa Afrikan maista itsenäistyi 1960-luvulla. Sodat, epävakaus, väestönkasvu sekä taudit koettelevat maanosaa nykyäänkin.

Afrikka on luonnonvaroiltaan rikas, mutta taloudeltaan köyhä maanosa. Afrikassa kulminoituvat monet maailman pahimmista ongelmista, kuten köyhyys, AIDS, ruoan ja veden puute sekä huono hallinto. Afrikkalaiset kärsivät vuosisadan siirtomaajärjestelmästä ja tätä ennen orjuudesta.

## Etymologia

Antiikin kreikkalaiset kutsuivat maanosan pohjoisosaa Libya-nimellä. Ensimmäinen tunnettu *Africa*-maininta on 100-luvun eaa. alusta roomalaiselta runoilijalta Enniukselta. Hän viittasi sanalla Karthagon seutuun. Roomalaiset hävittivät Karthagon vuonna 146 eaa. ja nimesivät ensimmäisen Välimeren eteläpuolisen provinssinsa Africaksi. Provinssi käsitti suurin piirtein nykyisen Tunisian ja osan Algeriaa. Myöhemmin Afrikka laajentui tarkoittamaan laajempaa aluetta, mutta vasta 1400-luvulta lähtien se on tarkoittanut koko maanosaa. *Afrika*-nimen alkuperä saattaa olla foinikian kielen sanassa *afer*, musta, monikossa *afri*. Roomalaiset kutsuivat alueella asuneita berbereitä afreiksi.

## Maantiede

*Pääartikkeli: Afrikan maantiede*
Satelliittikuva Afrikasta.
Afrikka rajautuu pohjoisessa Välimereen, koillisessa Suezin kanavaan ja Punaiseenmereen, idässä Intian valtamereen ja lännessä Atlanttiin.

Afrikka jaetaan maantieteellisesti viiteen osaan: Pohjois-Afrikka, Itä-Afrikka, Länsi-Afrikka, Keski-Afrikka ja Eteläinen Afrikka.

Afrikan pinta-ala on 30,365 miljoonaa neliökilometriä. Afrikan pohjoisimmasta kohdasta, Ras ben Sakkasta Tunisiassa (37°21' N), eteläisimpään, Cape Agulhasiin Etelä-Afrikassa on matkaa suunnilleen 8 000 kilometriä. Manteren läntisimmästä kohdasta, Kap Verden niemimaasta Senegalissa (17°33'22” W), itäisimpään kohtaan Sar Hafuniin Somaliassa (51°27'52” E), on noin 7 400 kilometriä.

Afrikan rantaviivan pituus on noin 26 000 kilometriä. Muihin maanosiin verrattuna Afrikan rannikot ovat melko suoria, ilman laajoja niemimaita tai lahtia. Afrikan kaakkoisrannikolla sijaitseva Madagaskar on maailman neljänneksi suurin saari.

Afrikka koostuu useista ylätasangoista, jotka Itä-Afrikan hautavajoama halkaisee mantereen itäosissa. Afrikan luoteisosissa ovat Atlasvuoret, jotka ovat geologisesti mantereen nuorinta osaa. Afrikan korkein vuori on Kilimanjaro, jonka huippu on 5 895 metriä merenpinnasta.

Afrikan suurin joki on Välimereen laskeva Niili, jota pidetään noin 6 690 kilometrin pituudellaan maailman pisimpänä jokena. Muita Afrikan suurimpia jokia ovat Kongojoki (4 630 km), Sambesi (2 735 km) ja Nigerjoki (4 100 km). Useimmat Afrikan suurista järvistä sijaitsevat Itä-Afrikan hautavajoaman alueella. Suurimpia järviä ovat esimerkiksi Victorianjärvi, Tanganjikajärvi, Njassajärvi, Albertinjärvi ja Tšadjärvi.

### Ilmasto ja kasvillisuusvyöhykkeet

Afrikan kasvillisuusvyöhykkeet.
Suurin osa Afrikkaa kuuluu trooppiseen ilmastovyöhykkeeseen, pohjoisimmat ja eteläisimmät alueet subtrooppiseen. Pohjois-Afrikassa on suuri Saharan kuumuusaavikko. Sen pohjoispuolella on kapea Välimeren rannikkovyöhyke. Saharan eteläpuolella on Sahel, joka on kuiva, puoliaavikosta savanniksi asteittain muuttuva alue. Keski- ja Länsi-Afrikka ovat tiheiden ja kosteiden trooppisten sademetsien peitossa. Eteläisessä Afrikassa on Kalaharin puoliaavikko ja Namibin aavikko.

### Eläimistö

Leijona savannilla Ngorongoron suojelualueella Tansaniassa.
Pleistoseenin lopun joukkotuho vaikutti Afrikassa vähemmän kuin muissa maanosissa. Osittain tämän vuoksi Afrikka onkin tullut tunnetuksi moni­muotoisesta eläimistöstään. Siellä on maailman muihin alueisiin verrattuna huomattavan paljon suurikokoisia eläimiä, varsinkin nisäkkäitä. Sellaisia ovat petoeläimistä leijona, leopardi, gepardi ja hyeena, kasvis­syöjistä esimerkiksi afrikannorsu, kirahvi, virtahepo, kafferipuhveli ja sarvikuono. Afrikassa on myös suuri joukko antilooppilajeja sekä kädellisiä, kuten paviaanit sekä ihmis­apinoihin kuuluvat simpanssit ja gorillat. Afrikassa on myös suuria lintuja, kuten strutseja sekä matelijoita, kuten krokotiileja.

### Ekologia

Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma UNEP totesi vuonna 2008 metsäkadon olevan Afrikassa noin kaksi kertaa nopeampaa kuin muualla. On jopa väitetty, että 90 prosenttia Länsi-Afrikan alkuperäisistä metsistä olisi jo tuhoutunut. Madagaskarin alkuperäisistä metsistä 90 prosenttia on tuhoutunut sen jälkeen, kun ihmiset asuttivat saaren noin 2 000 vuotta sitten. Noin 65 prosenttia Afrikan viljelysmaasta kärsii maaperän köyhtymisestä.

## Valtiot

* Afrikan alueet:  Länsi-Afrikka  Pohjois-Afrikka  Keski-Afrikka  Itä-Afrikka  Eteläinen Afrikka
* Afrikan poliittinen kartta.

| Valtio | Pinta-ala (km²) | Asukas­luku (2009) ellei muuta mainita | Väestö­tiheys (as. / km²) | Pää­kaupunki | Viralliset kielet | Valtiomuoto (28.7.2025 alk.) | Valuutta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Itä-Afrikka**: | **6 384 904** | **316 053 651** | **49,5** |  |  |  |  |
|  Burundi | 27 830 | 8 988 091  | 322,9 | Gitega | kirundi, ranska | hallitsevan puolueen presidentiaalinen tasavalta | Burundin frangi |
|  Komorit | 2 170 | 752 438  | 346,7 | Moroni | škimoro, ranska, arabia | presidentillinen liittotasavalta | Komorien frangi |
|  Djibouti | 23 000 | 516 055  | 22,4 | Djibouti | ranska, arabia | perinnöllisen diktatuurin alainen presidentillinen tasavalta | Djiboutin frangi |
|  Eritrea | 121 320 | 5 647 168  | 46,5 | Asmara | tigrinja, arabia | totalitaarisen diktatuurin alainen, yhden puolueen presidentillinen tasavalta | Eritrean nakfa |
|  Etelä-Sudan | 619 745 | 8 260 490 | 13 | Juba | englanti, arabia  | Liittovaltio, presidentillinen tasavalta väliaikaisen hallituksen alaisuudessa | Etelä-Sudanin punta  |
|  Etiopia | 1 127 127 | 85 237 338  | 75,6 | Addis Abeba | amhara | autoritaarisen hallituksen alaisuudessa oleva parlamentaarinen liittotasavalta | Etiopian birr |
|  Kenia | 582 650 | 39 002 772  | 66,0 | Nairobi | swahili, englanti | presidentillinen tasavalta | Kenian šillinki |
|  Madagaskar | 587 040 | 20 653 556  | 35,1 | Antananarivo | ranska, malagassi | puolipresidentillinen tasavalta | Madagaskarin ariary |
|  Malawi | 118 480 | 14 268 711  | 120,4 | Lilongwe | njandža, englanti | presidentillinen tasavalta | Malawin kwacha |
|  Mauritius | 2 040 | 1 284 264  | 629,5 | Port Louis | englanti | parlamentaarinen tasavalta | Mauritiuksen rupia |
|  Mayotte (Ranska) | 374 | 223 765  | 489,7 | Mamoudzou | ranska | merentakainen paikallishallintoalue | euro |
|  Mosambik | 801 590 | 21 669 278  | 27,0 | Maputo | portugali | hallitsevan puolueen puolipresidentillinen tasavalta | Mosambikin metical |
|  Réunion (Ranska) | 2 512 | 743 981 (2002) | 296,2 | Saint-Denis de la Réunion | ranska | Ranskan merentakainen departementti | euro |
|  Ruanda | 26 338 | 10 473 282  | 397,6 | Kigali | ruanda, ranska, englanti | hallitsevan puolueen autoritaarisen hallinnon alainen presidentillinen tasavalta | Ruandan frangi |
|  Seychellit | 455 | 87 476  | 192,2 | Victoria | ranska, englanti, Seychellien kreoli | presidentillinen tasavalta | Seychellien rupia |
|  Somalia | 637 657 | 9 832 017  | 15,4 | Mogadishu | somalia, arabia | parlamentaarinen liittotasavalta | Somalian šillinki |
|  Tansania | 945 087 | 41 048 532  | 43,3 | Dodoma | englanti, swahili | hallitsevan puolueen presidentillinen tasavalta | Tansanian šillinki |
|  Uganda | 236 040 | 32 369 558  | 137,1 | Kampala | englanti, swahili | hallitsevan puolueen presidentillinen tasavalta | Ugandan šillinki |
|  Sambia | 752 614 | 11 862 740  | 15,7 | Lusaka | englanti | presidentillinen tasavalta | Sambian kwacha |
| **Keski-Afrikka**: | **6 613 253** | **121 585 754** | **18,4** |  |  |  |  |
|  Angola | 1 246 700 | 12 799 293  | 10,3 | Luanda | portugali | hallitsevan puolueen presidentillinen tasavalta | Angolan kwanza |
|  Kamerun | 475 440 | 18 879 301  | 39,7 | Yaoundé | ranska, englanti | yhden puolueen johtama presidentiaalinen, diktatuurinen tasavalta | CFA-frangi |
|  Keski-Afrikan tasavalta | 622 984 | 4 511 488  | 7,2 | Bangui | sango, ranska | presidentillinen tasavalta | CFA-frangi |
|  Tšad | 1 284 000 | 10 329 208  | 8,0 | N’Djamena | ranska, arabia | sotilasjuntan alainen tasavalta | CFA-frangi |
|  Kongon tasavalta | 342 000 | 4 012 809  | 11,7 | Brazzaville | ranska | Diktatuurin alainen puolipresidentillinen tasavalta | CFA-frangi |
|  Kongon demokraattinen tasavalta | 2 345 410 | 68 692 542  | 29,2 | Kinshasa | ranska | puolipresidentillinen tasavalta | Kongon frangi |
|  Päiväntasaajan Guinea | 28 051 | 633 441  | 22,6 | Malabo | ranska, espanja | hallitsevan puolueen presidentillinen, diktatuurin alainen tasavalta | CFA-frangi |
|  Gabon | 267 667 | 1 514 993  | 5,6 | Libreville | ranska | sotilasjuntan alainen semipresidentillinen tasavalta | CFA-frangi |
|  São Tomé ja Príncipe | 1 001 | 212 679  | 212,4 | São Tomé | portugali | puolipresidentillinen tasavalta | São Tomén ja Príncipen dobra |
| **Pohjois-Afrikka**: | **8 533 021** | **211 087 622** | **24,7** |  |  |  |  |
|  Algeria | 2 381 740 | 34 178 188  | 14,3 | Alger | arabia | puolipresidentillinen tasavalta | Algerian dinaari |
|  Egypti Egypti sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Afrikassa.Siinain niemimaan itäinen osa kuuluu Aasiaan | 1 001 450 | 80 471 869 | 77 | Kairo | arabia | puolipresidentillinen tasavalta autoritaarisen hallituksen alaisuudessa | Egyptin punta |
|  Libya | 1 759 540 | 6 310 434  | 3,6 | Tripoli | arabia | tasavalta väliaikaisen hallinnon alaisuudessa | Libyan dinaari |
|  Marokko | 446 550 | 34 859 364  | 78,0 | Rabat | arabia | parlamentaarinen perustuslaillinen monarkia | Marokon dirhami |
|  Sudan | 1 861 484 | 30 894 000 (2008) | 17 | Khartum | arabia | sotilasdiktatuurin alainen liittotasavalta | Sudanin punta |
|  Tunisia | 163 610 | 10 486 339  | 64,1 | Tunis | arabia | presidentillinen tasavalta | Tunisian dinaari |
|  Länsi-Sahara  Länsi-Saharan asema on kiistanalainen. Marokko hallitsee aluetta suurelta osin ja on julistanut koko alueen osaksi Marokkoa. Tätä ei tunnusteta yleisesti. Polisario on toinen aluetta omanaan pitävä ryhmä. | 266 000 | 405 210  | 1,5 | Laayoune | arabia | kiistanalainen ei-itsehallinnollinen alue | Marokon dirhami |
| **Etelä-Afrikka**: | **2 693 418** | **56 406 762**  | **20,9** |  |  |  |  |
|  Botswana | 600 370 | 1 990 876  | 3,3 | Gaborone | tswana, englanti | hallitsevan puolueen parlamentaarinen tasavalta, toimeenpaneva presidentti | Botswanan pula |
|  Lesotho | 30 355 | 2 130 819  | 70,2 | Maseru | eteläsotho | parlamentaarinen perustuslaillinen monarkia | Lesothon loti |
|  Zimbabwe | 390 580 | 11 392 629  | 29,1 | Harare | shona, ndebele, englanti | hallitsevan puolueen presidentillinen tasavalta | (muun muassa Yhdysvaltain dollari) |
|  Namibia | 825 418 | 2 108 665  | 2,6 | Windhoek | englanti | hallitsevan puolueen puolipresidentillinen tasavalta | Namibian dollari |
|  Etelä-Afrikka | 1 219 912 | 49 052 489  | 40,2 | Kapkaupunki (lakiasäätävä), Pretoria (hallinnollinen), Bloemfontein (juridinen) | afrikaans, englanti, zulu, xhosa, swazi, ndebele, eteläinen sotho, pohjoinen sotho, tsonga, tswana ja venda | hallitsevan puolueen parlamentaarinen tasavalta, toimeenpaneva presidentti | Etelä-Afrikan randi |
|  Swazimaa | 17 363 | 1 123 913  | 64,7 | Mbabane | swazi | absoluuttinen monarkia | Lilangeni |
| **Länsi-Afrikka**: | **6 144 013** | **296 186 492**  | **48,2** |  |  |  |  |
|  Benin | 112 620 | 8 791 832  | 78,0 | Porto-Novo | ranska | presidentillinen tasavalta | CFA-frangi |
|  Burkina Faso | 274 200 | 15 746 232  | 57,4 | Ouagadougou | ranska | sotilas­vallan­kaappauksen alainen tasavalta | CFA-frangi |
|  Kap Verde | 4 033 | 429 474  | 107,3 | Praia | portugali | puolipresidentillinen tasavalta | Kap Verden escudo |
|  Norsunluurannikko | 322 460 | 20 617 068  | 63,9 | Yamoussoukro | ranska | presidentillinen tasavalta | CFA-frangi
 |
|  Gambia | 11 300 | 1 782 893  | 157,7 | Banjul | englanti | presidentillinen tasavalta | Gambian dalasi |
|  Ghana | 239 460 | 23 832 495  | 99,5 | Accra | englanti | presidentillinen tasavalta | Ghanan cedi |
|  Guinea | 245 857 | 10 057 975  | 40,9 | Conakry | ranska | sotilasjuntan alainen tasavalta | Guinean frangi |
|  Guinea-Bissau | 36 120 | 1 533 964  | 42,5 | Bissau | portugali | puolipresidentillinen tasavalta | CFA-frangi |
|  Liberia | 111 370 | 3 441 790  | 30,9 | Monrovia | englanti | presidentillinen tasavalta | Liberian dollari |
|  Mali | 1 240 000 | 12 666 987  | 10,2 | Bamako | ranska | sotilasjuntan alainen puolipresidentillinen yhtenäisvaltio ja tasavalta | CFA-frangi |
|  Mauritania | 1 030 700 | 3 129 486  | 3,0 | Nouakchott | arabia | puolipresidentillinen islamilainen tasavalta | Mauritanian ouguiya |
|  Niger | 1 267 000 | 15 306 252  | 12,1 | Niamey | ranska | sotilasjuntan alainen puolipresidetillinen tasavalta | CFA-frangi |
|  Nigeria | 923 768 | 149 229 090  | 161,5 | Abuja | englanti | presidentillinen liittotasavalta | Nigerian naira |
|  Saint Helena (Britannia) | 410 | 7 637  | 14,4 | Jamestown | englanti | Britannian merentakainen alue | Saint Helenan punta |
|  Senegal | 196 190 | 13 711 597  | 69,9 | Dakar | ranska | presidentillinen tasavalta | CFA-frangi |
|  Sierra Leone | 71 740 | 6 440 053  | 89,9 | Freetown | englanti | presidentllinen tasavalta | Sierra Leonen leone |
|  Togo | 56 785 | 6 019 877  | 106,0 | Lomé | ranska | perinnöllisen diktatuurin alainen parlamentaarinen tasavalta | CFA-frangi |
| Yhteensä: | 30 368 609 | 1 001 320 281 | 33,0 |  |  |  |  |

Vuonna 2023 Afrikassa oli viisi sotilasjuntan alaista maata: Tšad, Sudan, Burkina Faso, Guinea ja Mali. Diktatuureja olivat Djibouti, Eritrea ja Päiväntasaajan Guinea.

Vuonna 2025 sotilasjunttien alaisuudessa oli kahdeksan maata. Afrikan diktatuurit vuonna 2025 olivat Eritrea, Djibouti, Kamerun, Kongon tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, Sudan ja Togo. Presidenttien johtamia maita oli 36 ja 13 puolipresidentillisiä maita. Marokko, Lesotho ja Swazimaa olivat vuonna 2025 monarkioita. Neljä Afrikan maata oli parlamentaarisia.

*Katso myös: Luettelo Afrikan maista asukasluvun mukaan*
## Historia

Afrikkalaiset siirtomaat emämaan mukaan vuonna 1913:
  Belgia
  Saksa
  Espanja
  Ranska
  Yhdistynyt kuningaskunta
  Italia
  Portugali
  itsenäinen

*Pääartikkeli: Afrikan historia*
Afrikan esihistoria alkaa aiemmin kuin minkään muun mantereen; arkeologisten löytöjen mukaan nykyihminen kehittyi Itä-Afrikassa. Esihistoriallisena aikana siellä ei sen enempää kuin muuallakaan ollut järjestäytyneitä kansallisvaltioita vaan metsästäjä-keräilijäheimot, kuten sanit (bushmannit) asuttivat mannerta. Noin 10 000 vuotta sitten alkoi maanviljely ja kotieläimiä kesytettiin. Maanviljelijät asettuivat paikalleen asumaan. Runsaampi ravinto mahdollisti väestönkasvun. Monin paikoin tehtiin runsaita kalliomaalauksia.

Historiallinen aika alkoi noin 3300 eaa. Egyptissä. Muita vanhan ja antiikin ajan suuria valtioita olivat Nubian kuningaskunta, Karthago ja Aksum. Kahden viimeisen vuosisadan aikana ennen ajanlaskumme alkua Rooman valtakunta valloitti vähitellen koko Pohjois-Afrikan. 600-luvulla alueen valloittivat arabit, minkä jälkeen arabian kieli ja islam tulivat vähitellen vallitseviksi koko alueella. Myöhempinä aikoina islam on levinnyt laajalle Saharan eteläpuolellekin, jossa kuitenkin jo aikaisemmin kristinuskoon kääntynyt Etiopia on jäänyt kristilliseksi saarekkeeksi nykyaikaan saakka.

Saharan eteläpuolisessa Afrikassa tapahtui noin 2000 eaa. – 1000 jaa. bantuekspansio, jossa nykyisen Länsi-Afrikan alueella Guineanlahdella asuvat bantukansat levisivät itään ja etelään Kongon ja Sambesin sademetsiin sekä Kalaharin autiomaahan aina Oranjejoelle nykyiseen Etelä-Afrikan tasavaltaan. He syrjäyttivät tai sulauttivat alkuperäiskansat ja toivat mukanaan raudan valmistustaidon.

Keskiajalla Afrikassa oli monia kuningaskuntia, kuten Ghana, Kanem, Songhai, Benin ja Mali. Kaupankäynti oli suurta, pohjoisesta Saharan alueelta karavaanit toivat hevosia, tekstiilejä ja Saharan kaivosten suolaa, etelästä Senegalin ja Nigerin kultaa, kolapähkinöitä ja orjia. Vauraus kasvatti kuningaskuntien varoja ja islaminuskoiset karavaanarit perustivat kouluja ja moskeijoita. He eivät tehneet käännytystyötä, mutta kuninkaat huomasivat heidän hyödyllisyytensä. Islamin mukana maihin levisi luku- ja kirjoitustaito.

Vuonna 1482 portugalilaiset perustivat kauppa-aseman Guineanlahden rannalle. Pääasialliset kaupan kohteet olivat orjat, kulta, norsunluu ja mausteet. Eurooppalaisten levittäytyessä Amerikkaan orjia haettiin Afrikasta työvoimaksi maatiloille.

Turkki valloitti 1500-luvulla koko Pohjois-Afrikan Marokkoa lukuun ottamatta. Vuonna 1830 se kuitenkin menetti Algerian Ranskalle ja myöhemmin Euroopan maille muutkin afrikkalaiset alueensa, viimeisenä Libyan Italialle vuonna 1912. Samana vuonna myös siihen saakka itsenäisenä pysynyt Marokko joutui Ranskan miehittämäksi.

Afrikan kolonisaation huippuvuosina 1880-luvulta ensimmäiseen maailmansotaan Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Saksa, Belgia, Italia, Portugali ja Espanja jakoivat siirtomaikseen lähes koko Afrikan. Maanosaan jäi lopulta vain kaksi itsenäistä valtiota, Liberia ja Etiopia. 1800-luvun Euroopan teollistuneet valtiot halusivat vallata alueita, joilta ne saisivat halpoja raaka-aineita ja työvoimaa. Siirtomaiden hankkimista alettiin pitää vallan tunnusmerkkinä. Länsimaalaiset pyrkivät levittämään Afrikkaan myös omaa elämäntapaansa. Sen sijaan, että siirtomaaisännät olisivat investoinneet paikalliseen infrastruktuuriin, investointeja tehtiin yksipuolisen kaupan kehittämiseen. Tämä loi pohjan Afrikan alikehittyneisyydelle.

Siirtomaat itsenäistyivät toisen maailmansodan jälkeen, useimmat 1960-luvulla. Nykyisin Afrikassa on 54 itsenäistä valtiota. Niiden rajat ovat peräisin siirtomaa-ajalta, eivätkä perustu kansallisuuksiin tai heimoihin. Myös Afrikan maiden viralliset kielet ja useissa tapauksissa pääuskonnotkin ovat peräisin siirtomaa-ajalta.

Vuonna 1963 perustettiin Afrikan yhtenäisyysjärjestö OAU tukemaan Afrikan maiden yhteistyötä ja itsenäistymispyrkimyksiä. Vuonna 2002 sen korvasi Afrikan unioni, jonka tavoitteena on tiivis taloudellinen ja poliittinen yhteistyö.

Kiina on 2010-luvulla vahvistanut yhteyksiään Afrikkaan, ja maa on noussut Afrikan tärkeimmäksi kauppakumppaniksi. Kiinan vaikutusvalta Afrikassa on kasvanut niin taloudellisesti, sotilaallisesti kuin kulttuurillisestikin. Myös Venäjä on moninkertaistanut kauppansa Afrikan kanssa. Länsimaiden Afrikan-politiikka nivoutuu 2010-luvun lopulla etenkin Afrikasta suuntautuvaan maahanmuuttoon sekä turvallisuuskysymyksiin.

## Väestö ja kulttuuri

### Väkiluku

Afrikan väkiluvun kehitys| Vuosi | Väkiluku (milj.) |
| --- | --- |
| 1950 | 227,8 |
| 1975 | 414,7 |
| 2000 | 811,0 |
| 2025 \* | 1 508,9 |
| 2050 \* | 2 489,3 |
| 2075 \* | 3 498,8 |
| \* ennuste |

YK:n arvioiden mukaan Afrikan väkiluku vuonna 2023 on noin 1,4 miljardia.

Afrikan väkiluvun odotetaan kasvavan vuoteen 2025 mennessä 1,4 miljardiin ja vuonna 2040 kahteen miljardiin. Afrikan väestö kasvaa noin 20 miljoonalla vuodessa. Unicefin vuonna 2014 julkaisema raportti ennusti seuraaville 35 vuodelle jopa 1,8 miljardia syntyvää lasta. Ennusteen mukaan vuoteen 2050 mennessä Afrikassa on yli miljardi alle 18-vuotiasta lasta, mikä on lähes 40 prosenttia kaikista maailman lapsista. Vuonna 2100 afrikkalaisia on tämän skenaarion mukaan neljä miljardia, joista miljardi Nigeriassa.

### Kansat

Afrikan uskonnot:
  kristinusko
  islam
  hindulaisuus
  perinteiset uskonnot
Afrikassa on useita tuhansia (tarkkaa lukumäärää ei voi määrittää) erilaisia yhteisöjä ja etnisiä ryhmiä, joilla on omat kulttuurinsa, kielensä, uskontonsa ja historiansa. Ryhmien rajat eivät ole selviä varsinkaan ulkopuoliselle. Useimmat afrikkalaiset puhuvat useampaa kuin yhtä kieltä. Viime vuosisatoina etnisiä ja kulttuurillisia eroja on vuoroin korostettu, vuoroin vähätelty poliittisista syistä.

Pohjois-Afrikassa asuu arabeja ja berberejä. Saharan eteläpuolella olevilla kansoilla on yleensä tumma iho. Keski-Afrikan metsissä elää pygmejä. Eteläisen Afrikan karuilla seuduilla nykyisin asuvat khoisanit asuttivat aikaisemmin paljon laajempia alueita, kunnes bantut levittäytyivät alueelle noin 2000 vuotta sitten. Etelä-Afrikan rannikolla asuu 1600-luvulta alkaen tulleiden eurooppalaisten siirtolaisten jälkeläisiä kuten buureja. Monen Afrikan maan eurooppalaista syntyperää olevat asukkaat ovat 1880-luvun jälkeen tulleiden siirtolaisten jälkeläisiä. Madagaskarin asukkaiden esi-isät tulivat Indonesiasta noin 1500 vuotta sitten.

### Uskonnot

*Pääartikkeli: Islam Afrikassa**Pääartikkeli: Kristinusko Afrikassa*
Afrikan pohjoispuoliskon valtauskonto on islam ja eteläpuoliskon kristinusko. Suunnilleen puolet afrikkalaisista on muslimeja, ja heistä puolet puhuu muuta kuin arabiaa. Islam levisi Pohjois-Afrikkaan valloituksen seurauksena, mutta siitä eteenpäin kauppiaitten, etenkin orjakauppiaitten avulla, mitä seurasi yläluokan kääntyminen ja uuden uskonnon leviäminen myös maaseudulle. Islam sai Afrikassa afrikkalaisia erityispiirteitä, missä sen opit sulautuivat luonnonuskontojen antamalle pohjalle. Islam levisi etenkin paimentolaisvyöhykkeelle, mutta pysähtyi keskisen Afrikan sademetsäalueelle.

Kristittyjä on myös Etiopiassa ja Egyptissä, ja Itä-Afrikan rannikolla on muslimeja. Saharan eteläpuolella harjoitetaan myös erilaisia perinteisiä uskontoja, joilla on yhteisiä piirteitä.

### Kielet

*Pääartikkeli: Afrikan kielet*
Afrikan kielikunnat ja suurimmat kielet:
  Afroaasialaiset kielet
  Nilosaharalaiset kielet
  Nigeriläis-kongolaiset kielet (A)
  Nigeriläis-kongolaiset kielet (B) (bantu)
  Khoisankielet
  Austronesialaiset kielet
  indoeurooppalaiset kielet (afrikaans)
Afrikan kielet jaetaan usein neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin. Niiden lisäksi Madagaskarin saarella puhutaan austronesialaista kieltä malagassia, ja eri puolilla Afrikkaa puhutaan indoeurooppalaisia kieliä, jotka tulivat maanosaan eurooppalaisen kolonialismin mukana. Afrikassa puhutaan yhteensä noin kahta tuhatta kieltä.

### Taide ja muu kulttuuri

*Pääartikkeli: Afrikkalainen taide*
Saharan eteläpuolisen Afrikan taiteen eri muodot, tarkoitukset ja käytännöt ovat niin monimuotoisia, ettei voida helposti puhua mistään yleisafrikkalaisesta taiteesta. Joitain afrikkalaisen taiteen yleispiirteitä ovat pyrkimys uudistumiseen ja luovuuteen, visuaalinen abstrahointi ja konventionaalisuus, tasapainoisen sommittelun ja asymmetrian yhdistely, kuvanveiston tärkeä asema, ihmiskehon muuttaminen ja koristelu, sekä merkitysten monilukuisuus. Afrikan perinteisen taiteen perusosia ovat esiintyminen ja kokoontuminen, joihin yhdistyy dynaamisesti ja merkityksellisesti musiikki, tanssi, pukeutuminen ja kehonkoristelu, maskit ja kuvanveisto.

*Katso myös: Afrikkalainen keittiö*
## Talous

Maanviljelijä Keniassa.
*Pääartikkeli: Afrikan talous*
### Maatalous

Yli puolet Afrikan väestöstä saa elantonsa maanviljelyksestä. Omavaraistalous on yleistä. Vientitulot saadaan usein plantaasituotteista. Riisiä, maissia ja vehnää viljellään sateisilla ja keinokastelluilla alueilla. Muita suuria viljelytuotteita ovat esimerkiksi hedelmät, tee, kahvi, maapähkinät ja tupakka. Trooppisista metsistä saadaan arvopuita, kuten mahonkia.

### Teollisuus

Afrikassa ei ole varsinaisia teollisuusmaita. Maanosa on luonnonvaroiltaan rikas, mutta louhitut mineraalit päätyvät lähes kokonaisuudessaan jalostamatta vientiin. Useat Afrikan valtiot saavat yli puolet vientituloistaan yhdestä kauppatavarasta. Suurimmat öljyntuottajat ovat Algeria, Libya ja Nigeria. Maakaasun tuottajia ovat Algeria, Libya ja Egypti. Keski-Afrikasta eteläiseen Afrikkaan ulottuu rikas malmiesiintymä, josta saadaan kuparia, sinkkiä, lyijyä ja rautamalmia. Etelä-Afrikka tuottaa lisäksi kultaa ja platinaa, ja eteläisen Afrikan alueelta louhitaan timantteja. Keski-Afrikan tasavalta tuottaa uraania. Jalostusteollisuutta on Etelä-Afrikassa, Egyptissä ja Keniassa.

### Köyhyys

Afrikka on kokonaisuutena tarkastellen maailman asutetuista mantereista selvästi köyhin ja oli vuonna 2007 keskimääräisesti köyhempi kuin 30 vuotta aiemmin. Vuonna 2018 Inhimillisen kehitteneisyyden indeksillä mitattuna maailman kymmenen vähiten kehittynyttä valtiota olivat kaikki Afrikassa. Erot Afrikan maiden välillä ovat kuitenkin suuria, Afrikan kehittyneimpiä valtioita indeksillä mitaten olivat Seychellit, Algeria, Tunisia, Botswana, Libya ja Gabon, jotka sijoittuivat korkean inhimillisen kehittyneisyyden luokkaan ja kaikki esimerkiksi eurooppalaisen Moldovan edelle.

Afrikan nykyisen köyhyyden juuret ovat paikoin historiassa. Afrikan heikon taloudellisen tilanteen merkittävimpiä syitä ovat olleet epävakaa siirtyminen pois kolonialismista, kylmä sota, poliittisen korruption kasvu ja despotismi sekä protektionismi. Afrikan talouskehitys on polkenut paikallaan verrattuna Kiinan, Intian ja Etelä-Amerikan nopeaan talouskasvuun, joka on nostanut miljoonia ihmisiä köyhyysrajan yläpuolelle. Afrikan talous on jopa taantunut ulkomaankaupalla, investoinneilla ja BKT:lla mitattuna.*lähde?* Köyhyydellä on kauaskantoisia vaikutuksia, kuten alhainen elinikä, väkivalta ja epävakaus. Vuosikymmenten aikana Afrikan taloutta on yritetty useasti kasvattaa, mutta huonolla menestyksellä.

## Lähteet

* Martin, Penny & Olds, Margaret (toim.): *Geographica – suuri maailmankartasto: maanosat, maat, kansat*.  Könemann, 2000.  ISBN 3-8290-2481-9
* Ohlig, Karl-Heinz: *Weltreligion Islam. Eine Einführung*.  Mathias Grünewald Verlag, 2000.  ISBN 3-7867-2273-0  (saksaksi)
* Robinson, David: *Muslim Societies in African History*.  Cambridge University Press, 2011 (1. painos 2004).  ISBN 978-0-521-53366-9  (englanniksi)

### Viitteet

## Kirjallisuutta

* Teppo, Annika (toim.): *Afrikan aika Näkökulmia Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan.*  Gaudeamus., 2007.  ISBN 9789524957304  suomi
* Paloheimo, Eero: *Tämä on Afrikka.*  WSOY, 2007.  ISBN 978-951-0-33083-8  suomi
* Dumont, René: *False Start in Africa.*  Kääntänyt Phyllis Nauts Ott (kään).. Sphere Books, 1967.  ISBN 9781853830273
* Vakkuri, Juha: *Afrikan poikki*.  Like, 2009.  ISBN 978-952-01-0317-0  suomi
* Vakkuri, Juha: *Afrikan ympäri*.  Like, 2012.  ISBN 978-952-01-0791-8  suomi
* Vakkuri, Juha: *Afrikan sydämeen*.  Like.  ISBN 978-952-01-1057-4  Suomi

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Afrikka** Wikimedia Commonsissa

* Sitaatteja aiheesta **Afrikka** Wikisitaateissa
* Matkaopas aiheesta Afrikka Wikimatkoissa