Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Emeritus

**Emeritus** (*täysinpalvellut* ) -sanaa käytetään eläkkeelle jääneen miespuolisen professorin, piispan*lähde?* tai muun merkittävän ammattilaisen entisen virkanimikkeen yhteydessä. Naisten tapauksessa käytetään sanaa **emerita**. Sana liitetään yleensä entisen viran jälkeen, esimerkiksi *professori emeritus N.N.*.

Joidenkin sääntöjen mukaan emeritus/emeritaa tulisi käyttää vain silloin, kun samalla mainitaan virka, josta henkilö on jäänyt eläkkeelle (eli esimerkiksi *Helsingin yliopiston suomen kielen professori emeritus*).

Korkeakoulujen emeriti-käytänteitä on, että eläkkeelle jäävien toistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa olevien professoreiden kanssa voidaan tehdä määräaikaisia sopimuksia, joihin perustuen he voivat käyttää muun muassa yliopiston sähköpostitunnuksia ja muita työvälineitä sekä jatkaa tutkimusta.

## Lähteet
# Indianan yliopisto

| Indianan yliopisto |
| --- |
| Indiana University |
|  |
|
lat. *Indianensis Universitatis* |
| Motto | Lux et Veritas (Valo ja totuus) |
| Perustettu | 1820 |
| Tyyppi | Julkinen |
| Henkilökunta | 8 685 |
| Opiskelijoita | 109 445 |
| Sijainti | Bloomington, Indiana Yhdysvallat |
| www.indiana.edu |
| Infobox OK |

**Indianan yliopisto** (engl. *Indiana University*) on monesta kampusalueesta koostuva julkinen yliopisto Indianassa, Yhdysvalloissa. Kaikki kampukset mukaan lukien Indianan yliopistossa on yli 100 000 opiskelijaa. Yliopiston suurin kampus on Bloomingtonin kampus.

Indiana University Northwest campus syksyllä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Indianan yliopisto** Wikimedia Commonsissa

* Virallinen kotisivu (englanniksi)
# Judaistiikka

**Judaistiikka** on tieteenala, jossa tutkitaan juutalaisuutta. Siihen kuuluu juutalaisen uskonnon ja kulttuurin tutkimus aina Raamatun ajoista nykypäivään. Judaistiikkaan läheisesti liittyvää Vanhaa testamenttia tutkitaan myös eksegetiikassa. Suomessa judaistiikkaa voi opiskella Åbo Akademissa ja Helsingin yliopistossa.

Helsingin yliopistossa vuonna 2012 seemiläisten kielten ja kulttuurien oppiaine tuli osaksi Afrikan ja Lähi-idän tutkimuksen oppiaineryhmää nimellä Lähi-idän tutkimus.

## Katso myös

* Eksegetiikka

## Lähteet
# Bloomington (Indiana)

| Bloomington |
| --- |
|  |
| **Koordinaatit:** 39°9′44″N, 86°31′45″W |
| Valtio | Yhdysvallat |
| Osavaltio | Indiana |
| Piirikunta | Monroe |
| Hallinto |  |
|  – Pormestari | Mark Kruzan |
| Pinta-ala |  |
|  – Kokonaispinta-ala | 51,6 km² |
|  – Josta vettä | 0,5 km²  |
| Korkeus | 235 m |
| Väkiluku (2010) | 80 405 |
|  – Väestötiheys | 1 356 as./km² |
|  – Metropolialue | 175 506 |
| Aikavyöhyke | UTC-5 (kesäaika UTC-4) |
|  |
|

 |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Bloomington** on kaupunki Yhdysvaltojen Indianan osavaltion eteläosassa. Kaupungissa asuu vuonna 2010 tehdyn väestönlaskennan mukaan 80 405 ihmistä.

Kaupungissa on Indianan yliopiston pääkampus, jossa on yli 40 000 opiskelijaa. Yliopiston opiskelijoiden elämään pohjautuvat Bloomingtonissa opiskelleen Steve Tesichin käsikirjoittamat elokuvat *Fillarijengi* (1979, ohj. Peter Yates) ja *Neljä ystävää* (1981, ohj. Arthur Penn).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bloomington (Indiana)** Wikimedia Commonsissa

* Matkaopas aiheesta Bloomington (Indiana) Wikivoyagessa (englanniksi)
# Tannaiitit

**Tannaiitit** (< aramean *teni/tena*, 'opettaa') olivat Mišnaa kommentoineita rabbeja, jotka vaikuttivat vuosina 10–220. Tannaiittien ansiosta juutalainen suullisen lain perinne kehittyi Palestiinassa tarkkaan muotoiltujen ja järjesteltyjen lakien verkostoksi juuri ennen sen kodifiointia. Tannaiittien kausi jaetaan viiteen tai kuuteen sukupolveen. Ensimmäiset tannaiitit olivat Shammain ja Hillelin oppilaita, ja viimeiset Judah ha-Nasin aikalaisia. Tannaiitteja seurasivat amoraiitit, Gemaran kommentoijat.

## Lähteet
# Piikkisikamaiset jyrsijät

| Piikkisikamaiset jyrsijät |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucerya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | **Piikkisikamaiset jyrsijät** Hystricomorpha Brandt 1855 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Piikkisikamaiset jyrsijät** (Hystricomorpha) on jyrsijöiden lahkoon kuuluva osalahko. Siihen kuuluu piikkisikamaiset-osalahkon (Hystricognathi) lisäksi Ctenodactylomorphi-osalahko, johon kuuluu gundien (Ctenodactylidae) heimo. Eräässä tutkimuksessa on selvitetty piikkisikamaisiin jyrsijöihin kuuluvien marsujen ja niiden kaltaisten eläinten, kuten tsintsillojen sukulaisuutta. Samassa yhteydessä on tutkittu myös muiden piikkisikamaisten jyrsijöiden genetiikkaa ja samalla myös muita nisäkkäitä.

## Luokitus

Piikkisikamaiset jyrsijät:

* Osalahko Ctenodactylomorphi
	+ Heimo Gundit (Ctenodactylidae)
* Osalahko piikkisikamaiset (Hystricognathi)
	+ Heimo Tsintsillarotat Abrocomidae
	+ Heimo Maamyyrärotat Bathyergidae
	+ Heimo Hutiat Capromyidae
	+ Heimo Marsut Caviidae
	+ Heimo Tsintsillat Chinchillidae
	+ Heimo Kampamyyrät Ctenomyidae
	+ Heimo Pakat Cuniculidae
	+ Heimo Agutit Dasyproctidae
	+ Heimo Diatomyidae
	+ Heimo Pakaranat Dinomyidae
	+ Heimo Piikkirotat Echimyidae
	+ Heimo Puupiikkisiat Eretrizontidae
	+ Heimo Heptaxodontidae
	+ Heimo Piikkisiat Hystricidae
	+ Heimo Rämemajavat Myocastoridae
	+ Heimo Degut Octodontidae
	+ Heimo Kalliorotat Petromuridae
	+ Heimo Ruokorotat Thryonomyidae

## Lähteet
# Anomaluromorpha

| Anomaluromorpha |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Anomaluromorpha Bugge, 1974 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Anomaluromorpha** on jyrsijöihin kuuluva alalahko. Siihen kuuluvia heimoja ovat leijurit (Anomaluridae) ja hyppyjänikset eli savannihyppijät (Pedetidae). Tästä alalahkosta on merkkejä ainakin mioseenin alkuajalta, mahdollisesti myöhäiseltä Eoseenin ajalta.

## Lähteet
# Oravamaiset jyrsijät

| Oravamaiset jyrsijät |
| --- |
|  *Ammospermophilus leucurus* |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | Oravamaiset jyrsijät **Sciuromorpha** Brandt, 1855 |
| Katso myös |
|   Oravamaiset jyrsijät Wikispeciesissä
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Oravamaiset jyrsijät** (Sciuromorpha) on yksi jyrsijöiden lahkon alalahkoista. Se käsittää kolme heimoa, oravat (Sciuridae), unikeot (Gliridae) ja vuorimajavat (Aplodontidae). Näkemykset alalahkon koostumuksesta ovat kuitenkin olleet epävakaat; aiemmin siihen on luettu mm. majavat ja taskurotat.

## Lähteet
# Castorimorpha

| Castorimorpha |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
| Alalahko: | **Castorimorpha** A. E. Wood, 1955 |
| Katso myös |
|   Castorimorpha Wikispeciesissä   Castorimorpha Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Castorimorpha** on jyrsijöihin kuuluva alalahko. Siihen kuuluvia heimoja ovat taskurotat (Geomyidae) ja taskuhyppyrotat (Heteromyidae). Alalahkoon kuuluu myös majavien (Castoridae) heimo. Majavat elävät ranta- ja vesiympäristössä kun taas taskurotat ja hyppyrotat elävät enimmäkseen maanalaisissa käytävissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* UniProt: Taxonomy - Castorimorpha (englanniksi)
* University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Castorimorpha, beavers, gophers, kangaroo rats, pocket mice, and relatives (englanniksi)
# Ma (mittayksikkö)

**Ma** (englanniksi myös **Myr** "million years" tai suomeksi **mvs** "miljoona vuotta sitten") tarkoittaa miljoonaa vuotta. Kirjaimellisesti Ma tarkoittaa megavuotta (mega + annum). Tieteellisesti merkittynä  Ma = 106 a.

Megavuotta käytetään yleisesti geologiassa, paleontologiassa ja taivaanmekaniikassa erittäin pitkien aikojen ilmaisemiseen.

## Katso myös

* ka
* Ga (aika)

## Lähteet
# Tetrapoda

| Tetrapoda |
| --- |
|  Neljä eri tetrapodia: Rana-suvun sammakko, hoatsin (lintu), skinkki (matelija) ja kotihiiri (nisäkäs). |
|
Devonikausi - Holoseeni 367,5–0 Ma
PreЄ
Є
O
S
D
C
P
T
J
K
Pg
N |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Yläluokka: | **Tetrapoda** Goodrich, 1930 |
| Ryhmät |
| * Katso teksti
 |
| Katso myös |
|   Tetrapoda Wikispeciesissä   Tetrapoda Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Tetrapoda** (kreik. tetrapoda, lat. *quadruped*, 'nelijalkaiset', 'neljä jalkaa') eli **tetrapodit** on selkärankaisten yläluokka, johon kuuluvat kaikki maalla elävät sekä neljällä raajalla kulkevat selkärankaiset. Yläluokka käsittää nykyiset sammakkoeläimet, matelijat, linnut, nisäkkäät ja niiden sukupuuttoon kuolleet sukulaiset. Useilla tetrapodeilla on neljä raajaa, mutta jotkin niistä ovat menettäneet raajansa tai palanneet takaisin veteen.

Tetrapodit kehittyivät devonikaudella noin 360 miljoonaa vuotta sitten kalasammakoista. Nämä eläimet puolestaan olivat kehittyneet lihaseväisistä kaloista. Niiden evät alkoivat vähitellen muuttua raajoiksi, ja ne siirtyivät vedestä maalle. Tetrapodit muodostavat kalasammakoiden kanssa Tetrapodomorpha-kehityslinjan.

## Luokittelu

* Yläluokka **Tetrapoda** - tetrapodit
	+ Batrachomorpha tai luokka Amphibia - sammakkoeläimet
		- Lissamphibia - kaikki nykyiset sammakkoeläimet
		- Temnospondyli - panssarisammakot
		- Lepospondyli?; mahdollisesti myös Reptiliomorphan alaryhmä
	+ Reptiliomorpha
		- useita sukupuuttoon kuolleita ryhmiä kuten *Solenodonsaurus*
		- Amniota - vesikalvolliset
			* Sauropsida - matelijat ja linnut
				+ Luokka Reptilia - matelijat; nykyisin todettu parafyleettiseksi ryhmäksi
				+ Luokka Aves - linnut
			* Synapsida - synapsidit
				+ Luokka Mammalia - nisäkkäät

## Aiheesta muualla

* "Tetrapod"? Mikä tetrapodi on?, *engl.*
* Kalifornian yliopiston paleontologian museon kuvitetut sivut tetrapodeista, *engl.*
* Tetrapodien kladogrammit, *engl.* Sukupuita
* Kuinka kalalle kasvoi jalat?, *engl.* Evoluutio kalasta tetrapodiksi

### Devonikauden tetrapodit

* Aasian ensimmäinen tetrapodifossiili, *National Geographic*-lehti, *engl.*
* Devonikauden tetrapodit, *engl.* (Arkistoitu – Internet Archive)
* Devonikauden tetrapodit, *engl.* (Arkistoitu – Internet Archive)

### Kivihiilikauden tetrapodit

* Tetrapodien evoluutio, *engl.* Maallikoille suunnattu sivu, joka kertoo myös Jennifer Clackin roolista tetrapodien varhaisen evoluution selvittelyssä
* Jennifer A. Clackin kirjoittama tiivistelmä, *An early tetrapod from "Romer's Gap"*, *Nature*-lehti, kesäkuu 2002, *engl.*
* Jennifer Clackin tiivistelmä alkeellisen tetrapodin tunnistamisesta, *engl.*
# Istukkanisäkkäät

| Istukkanisäkkäät |
| --- |
|  Erilaisia istukkanisäkkäitä |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Alaluokka: | Synnyttävät nisäkkäät Theria |
| Osaluokka: | Istukkanisäkkäät **Eutheria** Gill, 1872  |
| Synonyymit |
| * Placentalia
 |
| Lahkot  |
| * Afrosoricida
* Sorkkaeläimet (Artiodactyla)
* Petoeläimet (Carnivora)
* Valaat (Cetacea)
* Lepakot (Chiroptera)
* Vyötiäiset (Cingulata)
* Kaguaanit (Dermoptera)
* Siilit (Erinaceomorpha)
* Tamaanit (Hyracoidea)
* Jäniseläimet (Lagomorpha)
* Hyppypäästäiset (Macroscelidea)
* Kavioeläimet (Perissodactyla)
* Muurahaiskävyt (Pholidota)
* Pilosa
* Kädelliset (Primates)
* Norsueläimet (Proboscidea)
* Jyrsijät (Rodentia)
* Tupaijat (Scandentia)
* Sireenieläimet (Sirenia)
* Soricomorpha
* Putkihampaiset (Tubulidentata)
 |
| Katso myös |
|   Istukkanisäkkäät Wikispeciesissä   Istukkanisäkkäät Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Istukkanisäkkäät** eli **istukalliset nisäkkäät** (Eutheria) on synnyttävien nisäkkäiden (*Theria*) alaluokkaan kuuluva nisäkkäiden osaluokka, jonka lajeille tyypillinen piirre on selvästi kehittynyt istukka. Suurin osa nykyään elävistä nisäkkäistä on istukallisia, ja myös ihminen ja kaikki Suomessa tavatut nisäkäslajit kuuluvat istukkanisäkkäisiin. Nykyisin elävistä nisäkkäistä vain pussieläimet ja nokkaeläimet eivät kuulu istukkanisäkkäisiin.

Istukkanisäkkäät eroavat muista nisäkkäistä siinä, että sikiö saa ravintonsa raskauden aikana istukan kautta. Emo kantaa jälkeläisiä kohdussaan, kunnes ne ovat täysin kehittyneet ja voivat syntyä. Raskausaika vaihtelee lajin koon mukaan pienien jyrsijöiden muutamasta viikosta norsujen 22 kuukauteen. Alaluokan lajeja tavataan jokaisella mantereella ja jokaisessa meressä.

Varhaisin tunnettu istukkanisäkäs *Eomaia scansoria* on liitukaudelta. Sen jäänteet on löydetty Kiinasta.

## Lähteet
# Euarchontoglires

| Euarchontoglires |
| --- |
|  Rengashäntämaki (*Lemur catta*) |
|
Paleoseeni - Nykyaika (Holoseeni), 65–0Ma
PreЄ
Є
O
S
D
C
P
T
J
K
Pg
N |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumalliset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Alaluokka: | Synnyttävät nisäkkäät Theria |
| Osaluokka: | Istukkanisäkkäät Eutheria |
| Ylälahko: | **Euarchontoglires** Murphy *et al.*, 2001 |
| Katso myös |
|   Euarchontoglires Wikispeciesissä   Euarchontoglires Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Euarchontoglires** on nisäkkäiden ylälahko Boreoeutherian kladissa. Siihen luettuja lahkoja ovat kädelliset, jäniseläimet, jyrsijät,
kaguaanit ja tupaijat.

## Fylogenia

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euarchontoglires |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glires |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Rodentia (jyrsijät) |
|  |
|  |
Lagomorpha (jäniseläimet) |
|  |

 |
|  |
| Euarchonta |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Scandentia (tupaijat) |
|  |
| Primatomorpha |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Dermoptera (kaguaanit) |
|  |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Plesiadapiformes† |
|  |
|  |
Primates (kädelliset) |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  linkki] (englanniksi)
*  (englanniksi)
# Etuhampaat

Etuhampaiden sijainti purukalustossa.
**Etuhampaat** (lat. *dens incisivus*) ovat ihmisen hampaiston hampaita. Ne sijaitsevat kulmahampaiden edessä ja ovat koko hammasrivistön etummaisia. Ihmisen pysyvässä hampaistossa on kahdeksan etuhammasta, eli kaksi joka hammassektorilla.

Monilla kasvinsyöjillä ja kaikkiruokaisilla, kuten ihmisillä ja hevosilla, etuhampaat on tarkoitettu ruokapalojen irrottamiseen. Jyrsijöiden etuhampaat kasvavat niiden koko elämän ajan. Etuhampaiden lukumäärä nisäkkäillä ei ole vakio, sillä esimerkiksi norsuilla ja kissoilla on 12 etuhammasta.

## Katso myös

* Kulmahampaat
* Välihampaat
* Poskihampaat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Etuhampaat** Wikimedia Commonsissa
# Polygynia

**Polygynia** on moniavioisuutta, jossa yhdellä uroksella on samanaikaisesti useita naaraita. Ihmisellä polygynia, kuten polyandriakin, on jatkuvasti harvinaistunut. Islamissa ja eräissä mormoniryhmissä polygyniaa esiintyy edelleen. Yhteisöissä, joissa polygyniaa esiintyy, se on useimmiten supistunut yläluokkaan ja tavalliset kansalaiset ovat yksiavioisia.

## Lähteet
# Kosmopoliitti (biologia)

**Kosmopoliitti** on eliölaji, joka on levinnyt hyvin laajalle alueelle tai jopa lähes koko maapallolle.

Kosmopoliittisia lajeja ovat esimerkiksi:

* Ohdakeperhonen
* Limasienet

## Lähteet

* Lahti, Kimmo & Rönkä, Antti: *Biologia: Ympäristöekologia*.  Helsinki:  WSOY oppimateriaalit, 2006.  ISBN 951-0-29702-X