# Heimo (biologia)

**Tieteellinen luokittelu Tieteellinen luokittelu
* Taksonomia
* Systematiikka
* Kladistiikka

Luokittelun tasot

* yläkunta / domeeni
* kunta
	+ alakunta
		- osakunta
			* yläjakso, yläkaari
* pääjakso / kaari
	+ alajakso / alakaari
		- osajakso / osakaari
			* yläluokka
* luokka
* lahko
* heimo
* tribus
* suku
* sektio
* sarja
* laji
	+ alalaji
* muunnos / serotyyppi
* muoto
* erityismuoto
* lajike / rotu

Termejä

* taksoni
* fenetiikka
* kladistiikka
* tyyppilaji
* binominen nimistö
* holotyyppi
* Luettelo systematiikassa yleisistä latinan- ja kreikankielisistä sanoista
* rengaslajit
* Integrated Taxonomic Information System

Kasvien luokittelu

* Angiosperm Phylogeny Group
	+ APG II -luokittelu
	+ APG III -luokittelu
* Cronquistin luokittelu
* Kasvien luokitus Linnén teennäisjärjestelmän mukaan

**Heimo** (lat. *familia*, engl. *family*) on eliöiden tieteellisen luokittelun yksikkö, joka on laajempi kuin suku, mutta suppeampi kuin lahko. Jokaiseen lahkoon kuuluu siis yksi tai useampi heimo, jokaiseen heimoon yksi tai useampi suku ja jokaiseen sukuun yksi tai useampi laji.

## Käsitteen historia

Termiä *famila* (heimo) käytti biologiassa ensimmäisenä ranskalainen kasvitieteilijä Pierre Magnol vuonna 1689 ilmestyneessä teoksessaan *Prodromus historiae generalis plantarum, in quo familiae plantarum per tabulas disponuntur*. Siinä hän luokitteli tuntemansa kasvit 76 heimoon. Tieteellisen luokittelun eri tasot ja niiden nimitykset olivat tuohon aikaan vielä vakiintumattomat, ja teoksensa esipuheessa Magnol mainitsikin, että nämä "heimot" voitaisiin edelleen yhdistää laajemmiksi ryhmiksi, joista hän käytti nimitystä *suku* (lat. *genus, monikossa genera*). Täten suku olisi siis laajempi yksikkö kuin heimo, päinvastoin kuin nykyisessä luokittelussa.

Nykyisessä merkityksessään termiä *heimo* käytti kuitenkin ensimmäisenä Ernst Haeckel, etenkin vuonna 1894 ilmestyneessä teoksessaan *Die systematische Phylogenie*, jota yleensä pidetään hänen parhaana teoksenaan. Tämän jälkeen termistö vakiintui nopeasti, ja jo 1900-luvun alussa heimon käsitettä käytettiin aivan yleisesti nykyisessä merkityksessään. Termien merkitykset on virallisesti määritelty standardeissa, joiden nimet ovat International Code of Botanical Nomenclature ja International Code of Zoological Nomenclature.

## Heimojen nimet

Melkein kaikki heimot ovat saaneet nykyiset tieteelliset nimensä jonkin siihen kuuluvan suvun mukaan. Tämän suvun nimeen lisätään silloin kasviheimoilla pääte *-aceae* ja eläinheimoilla pääte *-idae*. Tästä on muutamia poikkeuksia, jolloin heimon nimi johtuukin jonkin siihen kuuluvan lajin nimestä. Esimerkiksi hernekasvien heimon nimi *Fabaceae* johtuu härkäpavun lajinimestä *Vicia faba*.

Muutamilla kasviheimoilla on myös vanhat rinnakkaisnimet, joita yhä toisinaan käytetään. Niinpä hernekasvien heimosta käytetään myös nimeä *Leguminosae* ja heinäkasveista *Poaceae*-nimen ohella myös nimeä *Graminaceae*. Nämä nimet johtuvat näille heimoille ominaisista hedelmätyypeistä, hernekasvien paloista ja heinäkasvien jyvistä.

Heimojen suomenkieliset nimet muodostetaan yleensä lisäämällä heimon tyyppisuvun nimeen sana -kasvit tai -eläimet. Muutamista heimoista käytetään suomessa kuitenkin vakiintuneesti kukan tai kukinnon rakenteeseen viittaavia nimiä, kuten huulikukkaiskasvit, ristikukkaiskasvit ja sarjakukkaiskasvit.

## Joitakin tunnetuimpia kasviheimoja

* asterikasvit eli mykerökukkaiskasvit (Asteraceae)
* heinäkasvit (Poaceae, syn. Graminaceae)
* hernekasvit (Fabaceae, syn. Leguminosae)
* huulikukkaiskasvit (Lamiaceae)
* kanervakasvit (Ericaceae)
* kämmekkäkasvit (Orchidaceae)
* mäntykasvit (Pinaceae)
* palmukasvit (Arecaceae, syn. Palmaceae)
* ristikukkaiskasvit (Brassicaceae, syn. Cruciferae)
* ruusukasvit (Rosaceae)
* sarakasvit (Cyperaceae)
* sarjakukkaiskasvit (Apiaceae, syn. Umbelliferae)

## Katso myös

* taksonomia
* APG III -luokittelu
* luettelo kalaheimoista tieteellisen nimen mukaan
* luettelo lintuheimoista
* luettelo siemenkasviheimoista