Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Pealinn

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; ajalehe kohta vaata artiklit Pealinn (ajaleht).* |

---

Eesti pealinn Tallinn
**Pealinn** on asula, kus asuvad riigi (või liitriigi koosseisu kuuluva riikliku moodustise – näiteks Saksamaal liidumaa, Šveitsis kantoni, Ameerika Ühendriikides osariigi) kõrgemad riigivõimu- ja valitsusasutused – parlament, valitsus, riigipea (presidendi, monarhi) residents.

Riigil võib mitmel moel olla ka mitu pealinna korraga. Näiteks Hollandi ametlik pealinn (*hoofdstad*) on Amsterdam, ent kuninganna residents, riigivõimu- ja valitsusasutused ning enamik saatkondi asub Haagis (*residentiestad*). Napoleoni ajal tekkis Hollandi Kuningriik, mida valitses Louis Bonaparte. Ta kindlustus Amsterdamis ning sellest ajast sai Amsterdamist valitsuse residents ja pealinn. 1813 prantslased lahkusid ja 1815 sai Madalmaade kuningaks Willem I. Amsterdam jäigi pealinnaks, kuid valitsus läks tagasi Haagi, kus ta varemgi oli olnud.

Iisraeli riik on oma pealinnaks kuulutanud Jeruusalemma, kuhu on Tel-Avivist kolitud riigivõimu- ja valitsusasutused ning suur osa välisriikide saatkondadest. Et aga Jeruusalemm asub osaliselt väljaspool Iisraeli riigile algselt ettenähtud piire, tunnustab osa riike Iisraeli pealinnana endiselt Tel-Avivi.

Boliivia nominaalne pealinn on Sucre, valitsuse residents on aga La Paz.

Pealinn võib regulaarselt (näiteks hooajaliselt) roteeruda mitme linna vahel. Selline suve- ja talvepealinn on näiteks Jammu ja Kashmiril. Briti India asekuninga residents oli talvel Delhi, suvel kõrgemal asuv ja seetõttu jahedam Shimla.

Pealinna funktsioonid võivad olla jagatud mitme linna vahel, millest üks on nominaalne pealinn. Lõuna-Aafrika Vabariigi parlament käib koos Kaplinnas, valitsus asub Pretorias, kõrgemad kohtuorganid asuvad Bloemfonteinis, suurim linn aga on Johannesburg.

Enamikus riikides on pealinnaks suurim linn, kuid mõnes riigis on pealinnaks väiksem linn, millel on geograafiliselt kesksem asend. Näiteks Türgi suurim linn on İstanbul, pealinn aga Ankara. Šveitsi "liidulinn" (*Bundesstadt*) on Bern, suurim linn aga Zürich. Ameerika Ühendriikide pealinn on Washington, suurim linn ("majanduspealinn") aga New York. Mitmed riigid on rajanud pealinna tühjale kohale (näiteks Brasiilia pealinn Brasília).

Mõnes riigis, näiteks Eestis ja Kuubas, elab pealinnas väga suur osa (kuni kolmandik) riigi elanikkonnast.

Eesti pealinn on Tallinn, kus asub riigipea residents, valitsus ja parlament. Kõrgeim kohus (Riigikohus) ning Haridus- ja Teadusministeerium asuvad aga Tartus.

Ülekantud tähenduses tähendab pealinn ka asulat, mis on mingis valdkonnas keskse tähtsusega.

Enne tänapäevaste riikide tekkimist võis "pealinn" ringi rännata koos monarhi liikumisega, näiteks seoses sõdade ja mässudega.

## Vaata ka

* Endiste pealinnade loend
* Halduskeskus
* Kubermangulinn
* Riikide pealinnade loend
* Suvepealinn
* Kevadpealinn
* Sügispealinn
* Talvepealinn
* Metsapealinn
* Eesti pealinnade loend
# 706

**706. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **8. sajand** - 9. sajand

Aastakümned: 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad - **700. aastad** - 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad

Aastad: 701 702 703 704 705 - 706 - 707 708 709 710 711

---

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Yequan Shenxiu, hiina *chan*-budist.
# 892

**892. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **9. sajand** - 10. sajand

Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - **890. aastad** - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad

Aastad: 887 888 889 890 891 - 892 - 893 894 895 896 897

---

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
# Delta

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jõedeltast; teiste tähenduste kohta vaata Delta (täpsustus).* |

---

Niiluse delta nähtuna kosmosest. NASA foto
**Delta** ehk **suudmemaa** on jõesetete kuhjumise tagajärjel tekkinud mitmeharuline jõesuu.

Delta tekib purdosakeste (peamiselt liiva, aleuriidi ja saviosakeste) settimisel aeglasema vooluga jõelõigul. Tavaliselt on selleks jõesuue. Setete kuhjumisel muutuvad nad takistuseks jõevoolu teel ning jõgi peab otsima uue tee. Setteist moodustuvad saared ja poolsaared.

Delta kuju mõjutavad lained ja looded. Lained takistavad deltade arengut, uhtudes setteid jõesuuetest laiali ja moodustades rannavalle, mis täidavad suuetevahelist ala ja ummistavad ka jõesuudmeid. Tugeva lainetuse korral võivad rannavallid ummistada kõik suudmed peale ühe. Delta võib esineda ka siis, kui jõgi hargneb suudme lähedal ja harud ühinevad taas enne rannavallist läbimurdmist, näiteks Guadalquiviri jõe delta.

Ka looded takistavad delta moodustumist: mõõnaga jõest välja voolav merevesi uuristab lehtrikujuliselt laieneva suudme ja uhub setted avamerele, tõusuga ujutab meri jõekaldad üle ning kannab setteid jõesängist välja. Suure hulga setete korral võib delta siiski moodustuda, sest jõgi moodustab mitu lehtersuuet, mille vahele jääb saari. Nii on näiteks Jangtse ja Meghna jõega.

Delta võib moodustuda ka sisemaal. Näiteks Okavango ja Bartangi jõgi moodustavad delta, aga harujõed ei suubu kuhugi, vaid kaovad hoopis kõrbeliiva. Nigeri jõel on keskjooksul sisedelta, aga allavoolu harud ühinevad taas. Sisemaa deltasid ei nimetata siiski alati deltaks.

Termin "delta" on pärit Herodotoselt, kes märkas Niiluse delta sarnasust kreeka tähe Δ-ga. Delta kuju ei pea aga tingimata kolmnurka meenutama, näiteks Mississippi delta on niinimetatud linnujala-tüüpi. See on tüüpiline väga seteterikkale jõele: jõesetted moodustavad pikki poolsaari, mille vahele jäävad lahed.

Deltaaladel või nende vahetus läheduses elab tihti palju inimesi. Põhjuseks on enamasti viljakas muld, mis soodustab põllupidamist. Paljud suured linnad, näiteks Aleksandria, Kolkata, Rotterdam, Shanghai, Marseille ja New Orleans, on tekkinud suurte deltat moodustavate jõgede suudmealale.

Paljud linnad, mis on ehitatud mere kaldale jõesuudme vahetusse lähedusse, ei pruugi enam olla mere kaldal, sest jõesetteist tekib pidevalt juurde uut maad. Näiteks Mississippi jõe delta tungib edasi kiirusega umbes 60 meetrit aastas, Niiluse delta aga "kõigest" 3 meetrit aastas.

Maailma suurim delta on tekkinud Brahmaputra ja Gangese suudmealale. Enamiku sellest alast katab Bangladeshi Rahvavabariik. Eesti jõgede suurimad deltad on Kasari jõel ja Emajõel.

Kuju järgi eristatakse tüüpidena nokk-, kaar- ja labadeltat.

## Vaata ka

* Deltarannik
* Deltasetted
* Estuaar
* Leena jõe delta
# Vaktsiin

**Vaktsiin** on bioloogiline preparaat, mille abil on võimalik omandada immuunsus kindlale haigusele.

Tavaliselt sisaldab vaktsiin toimeainet, mis esindab haigust tekitavat mikroorganismi ning on tihti saadud nõrgestatud või surmatud mikroobivormidest, nende toksiinidest või mõnest nende pinnal olevast valgust. Organismi immuunsüsteem tuvastab toimeaine kui ohtliku, hävitab selle ja salvestab info selle ohtliku toimeaine kohta, et hiljem oleks haigust tekitavate mikroorganismidega lihtsam võidelda.

Lisaks ennetavatele vaktsiinidele on väljatöötlemisel ka ravivaktsiinid, mida juba praegu kasutatakse näiteks kasvajate ravis.

Vaktsiini manustamine on vaktsineerimine.

Vaktsiin tekitab naistel meestest rohkem antikehi.

### Vaktsiinide tüübid

Vaktsiine saab jaotada immuunvastust tekitava aine ja kaitsva immuunsuse kujunemise protsessi järgi erinevalt.

#### Surmatud vaktsiinid

Surmatud vaktsiinides on immuunvastust tekitav antigeen surmatud kujul. Need on organismile infektsiooni mõttes kahjutud ja reaalset haigestumist ei põhjusta. Immuniseerimisel tekkiv mälu on nõrgem ja seetõttu on vaja korduvat vaktsineerimist. Sellised vaktsiinid on IPV (poliomüeliidivaktsiin), A-hepatiidi vaktsiin, marutaudivaktsiin ja enamik gripivaktsiine.

#### Nõrgestatud vaktsiinid

Nõrgestatud vaktsiinides on immuunvastuse tekitajad elusad nakkustekitajad, millel on võimalikult väike virulentsus ja mis on inimesele kahjutud, kuid tekitavad siiski vajaliku immuunvastuse. Nõrgestatud vaktsiinide tekitatud immuunsus on kestvam ja mälu pikem kui surmatud vaktsiinide tekitatud immuunsusel. Seda tüüpi vaktsiine ei tohi kasutada nõrgestatud immuunsüsteemiga inimestel, kuna neil võib välja kujuneda raske kuluga infektsioon. Sellised vaktsiinid on tuberkuloosi-, polioviiruse-, mumpsi- ja punetistevastased vaktsiinid.

#### Alaühikuvaktsiinid

Alaühikuvaktsiinides on immuunvastust tekitavaks komponendiks osa haigust tekitavast organismist. Selleks võib olla valk, lipiid või polüsahhariid. Selline vaktsiin on B-hepatiidi vastane vaktsiin.

#### Toksoidvaktsiinid

Toksoidvaktsiinides on antigeenseks komponendiks haigustekitajalt eraldatud toksiin, mis on muudetud inimesele mittetoksiliseks, kuid on säilitanud oma antigeense toime. Sellised on teetanuse- ja difteeriavaktsiinid.

#### Kombineeritud vaktsiinid

Kombineeritud vaktsiinid tekitavad inimeses immuunsuse kas mitme haigustekitaja vastu või sama haigustekitaja eri serotüüpide vastu. Tuntuimad mitmikvaktsiinid on tetanuse-difteeria-läkaköhavaktsiin ja PPV-23 (pneumokoki polüsahhariidne vaktsiin).

## Viited
# Töönduspüük

Kalalaevad Kelnase sadamas.
Angerjapüük Rheinil Saksamaal 1974. aastal traditsioonilise *schokker* (mootorita) tüüpi laevaga
Traalimine.
**Töönduspüük** ehk **töönduskalapüük** ehk **töönduslik kalapüük** on kalanduse haru, mis hõlmab kalade (töönduskalade) ja muude veeorganismide püüki inimtoiduks, loomasöödaks ja tehniliseks otstarbeks.

Töönduslikel eesmärkidel kalapüüki saab jagada kaug-, mere- ja sisevetekalapüügiks. Kaugkalapüügist saab rääkida, kui püük toimub avamerest, merekalapüügist aga siis kui tegu on rannikulähedase püügiga, sisevetekalapüük toimub sisevetest (nt Võrtsjärvest).

1990. aastateks oli traditsiooniliste püügipiirkondade (pms mandrilava ja -nõlv) kalasaakide suurenemise võimalused ammendatud. Pärast seda on püügi suurendamist saavutatud mereselgrootute (nt krillide ja kalmaaride), avaookeani pelaagiliste väikekalade ning süvameres elavate kalade arvelt.

## Vaata ka

* Töönduskalad

## Viited
# 608

◄ |
6. sajand |
**7. sajand**
| 8. sajand
| ►

◄ |
570. aastad |
580. aastad |
590. aastad |
**600. aastad**
| 610. aastad
| 620. aastad
| 630. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
604 |
605 |
606 |
607 |
**608**
| 609
| 610
| 611
| 612
| ►
| ►►

**608. aasta** (**DCVIII**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas esmaspäeval.

## Sündmused

* Bonifatius IV pühitseti paavstiks.
* Aafrikas algas Herkleiose juhitud mäss Bütsantsi keisri Phokas vastu

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
# Deng Xiaoping

| Deng Xiaoping |
| --- |
|  |
| Hiina Kommunistliku Partei Kesknõuandekomisjoni esimees |
| **Ametiaeg** 13. september 1982 – 2. november 1987 |
| Eelnev | *Ametikoht loodi* |
| Järgnev |
Chen Yun |
| Hiina kesksõjaväekomisjoni esimees |
| **Ametiaeg** 28. juuni 1981 – 19. märts 1990 |
| Eelnev |
Hua Guofeng |
| Järgnev |
Jiang Zemin |
| Hiina Rahva Poliitilise Konsultatiivkonverentsi esimees |
| **Ametiaeg** 8. märts 1978 – 17. juuni 1983 |
| Eelnev |
Zhou Enlai *(ametikoht oli vaba 1976-78)* |
| Järgnev |
Deng Yingchao |
| Hiina rahandusminister |
| **Ametiaeg** september 1953 – juuni 1954 |
| Eelnev |
Rong Zihe *(kohusetäitja 1952-53)* |
| Järgnev |
Li Xiannian |
| Hiina Rahvavabariigi tegelik juht |
| Isikuandmed |
| Sünniaeg |
22. august 1904 Guang'ani maakond, Sichuan, Hiina |
| Surmaaeg |
19. veebruar 1997 (92-aastaselt) Peking, Hiina |
| Erakond |
Hiina Kommunistlik Partei (1933-1997) Hiina Nõukogudemeelsete Bolševike Partei (kuni 1933) |
| Abikaasa |
Zhang Xiyuan (1928–1929) Jin Weiying (1931–1939) Zhuo Lin (1939–1997) |
| Lapsed |
Deng Lin Deng Pufang Deng Nan Deng Rong Deng Zhifang |

**Deng Xiaoping** (*Dèng Xiǎopíng*; lihtsustatud hiina kirjas 邓小平; traditsioonilises hiina kirjas 鄧小平; 22. august 1904 Paifang, Guang'ani maakond, Sichuan – 19. veebruar 1997 Peking) oli Hiina partei- ja riigitegelane.

Kuigi ta ei olnud Hiina Kommunistliku Partei esimees, oli ta Hiina RV tegelik juht 1978–1992.

Ta õppis Prantsusmaal Pariisis, kus tutvus marksismiga ja liitus 1923 Hiina KP-ga. 1925–1927 viibis ta NSV Liidus ja õppis Ida Töörahva Kommunistlikus Ülikoolis.

1930. aastate keskel osales Deng Suurel retkel. 1945 valiti ta Hiina KP Keskkomitee liikmeks ja 1955 selle poliitbüroo liikmeks. Pärast Hiina Rahvavabariigi loomist 1949 töötas ta Tiibetis, et kindlustada seal Hiina kontrolli.

1966 sattus Deng põlu alla ja saadeti Jiangxi provintsi traktoristiks. 1973 ta rehabiliteeriti ja peaminister Zhou Enlai määras ta 1974 peaministri asetäitjaks. Pärast Mao Zedongi surma õnnestus tal tõusta Hiina RV tegelikuks juhiks. Ameti poolest oli ta Hiina KP aseesimees.

## Isiklikku

Deng oli 1 m 55 cm pikk.

## Vaata ka

* Neli moderniseerimist

## Välislingid

* 1974, Deng Xiaoping General Assembly Speech, unmultimedia.org
# Kultuuripärand

**Kultuuripärand** (inglise keeles *cultural heritage*) on inimese loodud või inimese ja looduse koosmõjus tekkinud entiteedid.

Kultuuripärand on osa maailmapärandist.

Kultuuripärand võib olla aineline (näiteks ehitis, kultuurmaastik, monument, kunstiteos, etnoloogiline ese või muu artefakt) või vaimne (näiteks keel, elulaad, müüt, uskumus, rituaal, väärtused, teadmine, arusaam, tava, oskus).

## Vaata ka

* pärandkultuur

## Välislingid

* Kultuuripärandi aasta Eestis
* Jokilehto, J. 1990/2005. DEFINITION OF CULTURAL HERITAGE. REFERENCES TO DOCUMENTS IN HISTORY
* UNESCO Definition of the cultural heritage
# Suzhou Ülikool

**Suzhou Ülikool** on avalik-õiguslik ülikool, mis asub Suzhou linnas Hiinas.

Ülikooli asutasid metodistid aastal 1900.

## Välislingid

* Koduleht (inglise keeles)
# Renmini Ülikool

**Renmini Ülikool** ehk **Hiina Rahvaülikool** (inglise keeles *Renmin University of China*, tuntud ka kui *People's University of China*) on ülikool Pekingis, Hiina Rahvavabariigis.

1950. aastal asutatud Renmini Ülikool on üks Hiina prestiižsemaid ülikoole.
# Kutsekool

**Kutsekool** (ka kutsehariduskool) on kool, mis annab õpilasele kutsehariduse konkreetsel erialal. Sõltuvalt erialast võtavad Eesti kutsekoolid õpilasi vastu põhihariduse või keskhariduse baasil. Kutsekooli, mis annab kutse kõrval ka keskhariduse, nimetatakse kutsekeskkooliks.

Ehkki kutsekooli sünonüümina pole seni soovitatud sõna "ametikool" kasutada, on see kaasatud mitme tänapäeva Eesti kutsekooli ametlikku nimetusse (nt Kuressaare Ametikool, Tallinna Kopli Ametikool, Rakvere Ametikool).

## Vaata ka

* Eesti kutseõppeasutuste loend

## Viited

## Välislingid

* Elise Saulus "Kutsekool – pettumus?" Õhtuleht, 30. juuni 2005
* "Gümnaasium või kutsekool pooleli" Rajaleidja.ee, 2013
# Põhjaekspeditsioon

| Põhjaekpeditsioon |
| --- |
|
Osa Hiina kodusõjast |
|  |
| Toimumisaeg |
1926–1928 |
| Toimumiskoht |
Lõuna- ja Põhja-Hiina |
| Tulemus | * Rahvusliku Revolutsiooniarmee võit
* Rahvuslik valitsus saavutab võimu kogu Hiina Vabariigi üle
* Algab Hiina kodusõda
* Beiyangi valitsuse võimuaja lõpp
 |
| Osalised |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Rahvuslik valitsus
* Rahvuslik Revolutsiooniarmee
* Guomindang
* Hiina Kommunistlik Partei
 | Beiyangi valitsus
* Fengitani klikk
* Zhili klikk
 |

 |
| Väejuhid või liidrid |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Chiang Kai-shek  Feng Yuxiang  Li Zongren  Bai Chongxi  He Yingqin  Yan Xishan  Cen Chunxuan  Mao Zedong  Deng Xiaoping |  Du Xigui  V.K. Wellington Koo  Zhang Zuolin  Wu Peifu  Sun Chuanfang |

 |
| Jõudude suurus |
|

|  |  |
| --- | --- |
| u 250 000 | u 800 000 |

 |

**Põhjasõjaretk** (lihtsustatud hiina kirjas 国民革命军北伐; hiina keeles 國民革命軍北伐; pinyinis *guómín gémìng jūn běi fá*) oli aastatel 1926–1928 toimunud Guomindangi sõjaretk, mida juhtis generalissimus Jiang Jieshi. Peamised eesmärgid oli kogu Hiina ühendamine oma kontrolli alla, mille tegemiseks tuli kukutada võimult Beiyangi valitsus ja alistada kohalikud sõjasalgad. Retk viis Hiina taasühendamiseni aastal 1928 ja Nanjingi valitsuse võimuletulekuni.
# Gu Zhutong

**Gu Zhutong** (hiina keeles 顧祝同, *pinyin*'is *Gù Zhùtòng*; 1893, Lianshui maakond, Jiangsu, Hiina – 17. jaanuar 1987, Taipei, Taiwan) oli Hiina Vabariigi (Taiwani) väejuht ja poliitik.

Hiina kodusõjas osales ta Hiina Vabariigi sõjaväelase ja väejuhina. 1950. aasta märtsis jõudis Gu Zhutong Taiwanile, kus ta määrati kaitseministriks. Hiljem oli ta riikliku kaitsenõukogu peasekretär, strateegilise nõukogu asejuht ja Chiang Kai-sheki nõunik.
# Lehtersuue

La Plata lehtersuudme satelliidifoto
**Lehtersuue** ehk **estuaar** on jõe suudme ja lahe osa, kus toimub mere tõusude-mõõnade soolasema ja jõgede mageda vee segunemine.

Lehtersuudmetes on jõe sissevoolu tõttu vee soolsus väiksem kui meres. Lehtersuudmetele on tavaliselt omased suhteliselt tugevad looded. Kui loodeid ei ole, võib estuaari asemele tekkida delta. Estuaarid on tekkinud kas maapinna vajumise või merepinna tõusu tagajärjel. Jääaegadel on merepinna tase madalam, sest suur osa mereveest on kogunenud pooluselähedastesse jääkilpidesse. Jääaja taandudes jää sulab ning tõstab merepinna taset, ujutades üle jõgede alamjooksud, millest saavadki estuaarid.

Jõgede lehtersuudmed on sageli väga elurikkad.

Estuaar on moodustunud näiteks Thamesi jõe suudmealale.

Läänemeres looded puuduvad, mistõttu rangelt võttes Eestis lehtersuudmeid pole, kuid et muutlikud tuuled kõigutavad merepinnataset meilgi, loetakse Matsalu lahte mõnikord tinglikult lehtersuudmeks.

## Vaata ka

* Estuaarrannik

## Viited
# Kotka linn

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Soome omavalitsusüksusest; muude tähenduste kohta vaata artiklit Kotka (täpsustus)* |

---

| Kotka |
| --- |
|

---

 |
| soome, rootsi Kotka |
|

---

 |
|

Kotka vapp

---

 |
|
Pindala: 278 km² (2023)  |
|
Elanikke: 50 029 (31.12.2025)  |
|
Rahvastikutihedus: 180 in/km² |
|  |
|  |

**Kotka** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Asub Soome lahe kaldal Kymijoki suudmes.

Põhiosa Kotka linnast moodustab Kotka tiheasustusega paikkond (*keskustaajama*).

Kotkast lõunas asub Ruotsinsalmi väin, mis eraldab Kotkansaari ja Kuutsamo saart. Vene-Rootsi sõja ajal, mis peeti 1788–1790, toimus väinas kaks lahingut Rootsi ja Venemaa mereväe vahel: esimese Venemaa võitis, teises purustas Rootsi kogu Venemaa Läänemere laevastiku. Pärast sõda ehitas Venemaa praeguse Kotka alale Ruotsinsalmi kindluse, et väina kontrollida.

Kotka moodustati 16. aprillil 1878, kui Soome hertsogiriigi senat eraldas Kymi vallast kaks saart Kotkansaari ja Hovinsaari linna rajamiseks ning andis talle kohe linna õigused. Nendel kahel saarel (ja lähedastel pisisaartel) asub Kotka tänini.

Linnaga on liidetud Haapasaari vald (1974), Karhula alev (1977) ja Kymi vald (1977).

Kotka oli Soome üks esimesi tööstuspiirkondi. Paberi- ja tselluloositööstus on tänini linna tähtsad tööandjad. Siiski on alates 1980. aastatest linna tehaseid hakatud reorganiseerima, mis on kaasa toonud töötuse suurenemise ja see omakorda linna elanike arvu vähenemise. 1990. aastal oli Kotkas 56 634 elanikku, kuid see arv on järjekindlalt vähenenud ja 2020. aastal oli elanikke 51 668.

Kotkas on 23 põhikooli ja 3 gümnaasiumi. Kuigi linna asjaajamine on soomekeelne, on üks koolidest, 1885 asutatud *Kotka Svenska samskola*, rootsikeelne.

Kotkas asub Läänemere regiooni vee-elustikku tutvustav Maretarium ja Sapokka veepark.

Kotka sadam on Soome suurim ekspordisadam. Regulaarne laevaühendus on Göteborgi, Tallinna, Sillamäe, Lübecki, Hamburgi, Bremeni, Bremerhaveni, Felixstowe'i, Amsterdami, Rotterdami ja Antwerpeniga.

## Külad

Haapasaari, Huruksela, Juurikorpi, Jäppilä, Kaarniemi, Kurittula, Kuutsalo, Marinkylä, Laajakoski, Peippola, Pernoo, Tavastila, Ylänummi.

Kotka kirik
## Sõpruslinnad

* Landskrona, Rootsi
* Glostrup, Taani
* Fredrikstad, Norra
* Tallinn, Eesti (Kotka on Tallinna sõpruslinn 1955. aastast.)
* Greifswald, Saksamaa
* Lübeck, Saksamaa
* Gdynia, Poola
* Kroonlinn, Venemaa
* Klaipeda, Leedu
* Taizhou, Hiina

## Vaata ka

* Suulisniemi

## Viited

## Välislingid

 Kotka linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Kotka koduleht
* Kotka sadama koduleht
# Jangtse

| Jangtse |
| --- |
|  |
| Lähe |
Tiibetis33° 25′ 44″ N, 91° 10′ 57″ E |
| Suubub |
Ida-Hiina merre31° 23′ 37″ N, 121° 58′ 59″ E |
| Valgla maad |
Hiina |
| Valgla pindala |
1 808 500 km²  |
| Pikkus |
6300 km  |
|  |

Jangtse allikas
Yunnani provintsis muudab jõgi oma suunda järsult, voolates edasi lõunast põhja poole
**Jangtse** (hiina lihtsustatud 长江 / traditsiooniline 長江 *Cháng Jiāng* 'pikk jõgi'; ka 扬子江 / 揚子江 *Yángzi Jiāng*) on jõgi Aasias, Hiinas.

Jõe kogupikkus on ligikaudu 6300 kilomeetrit, millega ta on maailmas pikkuselt kolmas, jäädes alla vaid Niilusele ja Amazonasele. Jangtse valgla pindala on umbes 1 800 000 km² ning keskmine vooluhulk suudmes on 31 900 m³/s.

Jõgi saab alguse Tiibeti platoolt, umbes 5042 meetri kõrguselt merepinnast. Ülemjooksul voolab ta läbi mägiste nõgude ja sügavate kuristike lõuna suunas. Sichuani provintsis pöördub ta kirdesse ning siseneb Punasesse nõkku, kus Yibini linna juures ühineb Mini jõega. Seejärel läbib Jangtse Chongqingi linna ning voolab läbi Sanxia (Kolme Kuristiku) piirkonna, kust ta väljub Yichangi linnas.

Wuhanis liitub Jangtse Hani jõega. Edasi suundub jõgi üldiselt ida suunas, läbides teiste seas Nanjingi linna, ning suubub lõpuks Ida-Hiina merre.

Jõel paikneb Kolme Kuristiku pais, mis on üks maailma suurimaid hüdroelektrijaamu.

2020. aasta alguses alustati ulatusliku kalapüügi piiranguga ja 2021. aastal keelati kogu jõgikonnas kümneks aastaks igasugune tulu teenimiseks toimuv kalapüük.

## Sillad

Jangtse ülemjooks kulgeb raskesti ligipääsetavas ja hõredalt asustatud piirkonnas. Selleks ajaks, kui jõgi jõuab tihedamalt asustatud aladele, on ta juba väga lai. Hiina sisemaapiirkonnad on olnud suhteliselt vaesed ega ole suutnud iseseisvalt teostada kulukaid taristuprojekte.

Seetõttu polnud Jangtse jõel kuni 1957. aastani ühtegi silda. Esimene sild, mis üle jõe ehitati, oli Wuhani maantee- ja raudteesild Hubei provintsis. Sellele järgnesid Nanjingi maantee- ja raudteesild Jiangsu provintsis 1968. aastal ja Zhichengi maantee- ja raudteesild Hubei provintsis 1971. aastal.

Alates 1990. aastate algusest on sillaehitus üle Jangtse jõe märgatavalt kiirenenud. Kui 1992. aastal avati neljas sild, siis 2010. aastaks oli juba avatud 25 silda. 2025. aastaks oli Jangtse jõele rajatud üle 100 silla, sealhulgas mitmeid maailma pikimate hulka kuuluvaid rippsildu ja kaarsildu. Need ühendused on oluliselt parandanud transpordiühendust Hiina ida ja lääne vahel ning mängivad tähtsat rolli riigi majanduslikus arengus.

Sildu:

* Danyangi-Kunshani sild
* Nanjing Shi Jangtse sild
* Wushani Jangtse jõe sild

## Viited
# Kamm

Dante Gabriel Rossetti. "Naine juukseid kammimas" (1865)
**Kamm** on piidega ese, mida kasutatakse juuste korrastamiseks, juuste ja peanaha puhastamiseks või soengu kinnitamiseks.

## Vaata ka

* Aaderduskamm
* Kammipill

## Pilte

* Morsa kihvast valmistatud kamm. Normannide kamm u 1100. aastast
* Nüüdisaegsed kunstmaterjalist kammid
* Juuste kammimine

## Välislingid
# Sündimuskordaja

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sündimuskordaja üldmõistest; sageli mõeldakse sündimuskordaja all sündimuse üldkordajat* |

---

The World Factbook, 2014
**Sündimuskordaja** ehk **sündimuskoefitsient** on mis tahes näitaja, mis saadakse, kui mingi piirkonna kogu rahvastiku või selle osa elussündide arv või sündide arv mingil ajavahemikul jagatakse vastava rahvastiku keskmise suurusega sellel ajavahemikul.

Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta.

## Sündimuskordajaid

* sündimuse üldkordaja
* sündimuse kogukordaja
* abielusündimuskordaja
* vallassündimuskordaja
* standarditud sündimuskordaja
* sündimuse erikordaja
	+ naiste sündimuskordaja
	+ meeste sündimuskordaja
* abielusündimuse erikordaja
* vallassündimuse erikordaja
* kõikne sündimuskordaja
* sündimuse vanuskordaja

## Vaata ka

* sündimuse järjestuskordaja
* abielusündimuse kestuskordaja
* abielusündimuse vanuskordaja
* lapsesuskordaja