Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mingi dünastia

**Mingi dünastia** valitses Hiinat aastail 1368–1644.

|
**HIINA AJALUGU** |
| --- |
| **VANAAEG** |
| **3 monarhi ja 5 keisrit** |
| **Xia dünastia** 2070–1600 eKr |
| **Shangi dünastia** 1600–1046 eKr |
| **Zhou dünastia** 1122–256 eKr |
|   **Lääne-Zhou** |
|   **Ida-Zhou** |
|     Kevadete-sügisete ajastu |
|     Sõdivate riikide ajastu |
| **KEISRIRIIGI AEG** |
| **Qini dünastia** 221 eKr–206 eKr |
| **Hani dünastia** 206 eKr–220 pKr |
|   **Lääne-Hani** |
|   **Xini dünastia** |
|   **Ida-Hani** |
| **Kolm kuningriiki** 220–280 |
|   **Wei, Shu & Wu** |
| **Jini dünastia** 265–420 |
|   **Lääne-Jin** |
|   **Ida-Jin** | **16 kuningriiki** 304–439 |
| **Lõuna- ja põhjadünastiad** 420–589 |
| **Sui dünastia** 581–619 |
| **Tangi dünastia** 618–907 |
| **5 dünastiat & 10 kuningriiki** 907–960 | **Liao dünastia** 907–1125 |
|  |  |
| **Songi dünastia** 960–1279 |  |
|   **Põhja-Song** |  | **Lääne-Xia** |
|   **Lõuna-Song** | **Jin** |  |
| **Yuani dünastia** 1271–1368 |
| **Mingi dünastia** 1368–1644  |
| **Qingi dünastia** 1644–1911  |
| **UUSAEG** |
|  **Hiina Vabariik** 1912–1949 | **Hiina keisririik**  1915–1916 |
| **Hiina Rahvavabariik** 1949–  | **Hiina Vabariik** (Taiwanil) |
| Hiina ajalugu Hiina dünastiad Hiina sõjaajalugu Hiina kunsti ajalugu Hiina tehnika ja teaduse ajalugu Hiina hariduse ajalugu |
| See kast: * vaata
* redigeeri
 |

Mingi dünastiale pani aluse endine talupoeg ja buda munk Zhu Yuanzhang. Ta sai võimule pärast põua, üleujutuste ja rahandussüsteemi kokkuvarisemise põhjustatud laiade rahvahulkade mässe, mis kukutasid mongoli Yuani dünastia.

Püüdes vähendada talupoegade viletsust, tugevdas Zhu (keiser Hongwu) keiserlikku autokraatiat ja vähendas päritavaid ametikohti.

Hongwu jaotas rahva päritavateks seisusteks: talupoegadeks, sõduriteks ja käsitöölisteks. Mongolite dünastia oli viinud Hiina rahvusvahelise kaubanduse ja diplomaatiliste suhete maailma teiste riikidega võrdseks, Ming aga püüdis restaureerida Tangi-aegset Hiina-keskset maailma.

## Mingi dünastia keisrid

1. Hongwu 1368–1398;
2. Jianwen 1399–1402;
3. Yongle 1403–1424;
4. Hongxi 1435;
5. Xuande 1426–1435;
6. Zhengtong/Tianshun 1436–1449/1457–1464;
7. Jingtai 1450–1457;
8. Chenghua 1465–1487;
9. Hongzhi 1488–1505;
10. Zhengde 1506–1521;
11. Jiajing 1522–1567;
12. Longqing 1567–1572;
13. Wanli 1573–1620;
14. Taichang 1620;
15. Tianqi 1620–1627;
16. Chongzhen 1628–1644.

### Lõuna-Mingi dünastia keisrid

1. Zhu Yousong (1644–1645)
2. Zhu Yujian (1645–1646)
3. Zhu Yuyue (1646–1647)
4. Zhu Youlang (1646–1662)
# Rahvas

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; Venemaa liikumise kohta vaata artiklit Rahvas (liikumine)* |

---

**Rahvas** on teatud maa-ala, piirkonda või riiki asustav, enese ühtekuuluvusest ja identiteedist teadlik inimeste ühendus, mis koosneb harilikult sama etnilise päritolu, keele, religiooni või kultuuriga inimestest. Näiteks venelased on vene rahvas, iisraellased on Iisraeli rahvas, soome-ugri keeltes rääkivad inimesed on soome-ugri rahvad. Teise sõnastuse kohaselt on rahvas üldise tunnuse alusel piiritletud inimeste kogum. Sõna *rahvas* niisugune tähendus sarnaneb mõistega *rahvus*.

Sõna *rahvas* tuleneb vanagermaani sõnast *þrawwaz* ehk täiskasvanud (inimesed).

## Sõna *rahvas* kasutusviise eesti keeles

Eesti keeles kasutatakse sõna *rahvas* idiomaatiliselt ka teistsuguste inimrühmade kohta, keda võivad ühendada mitmesugused tunnused.

* Ajaloolised: mingil territooriumil muinasajast saati elavad inimesed on *põlisrahvas* ehk *pärisrahvas*.

* Geograafilised: mägedes elavad inimesed on *mägirahvas*. Põhjamaades elavad inimesed on *põhjarahvas*. Mingil territooriumil rändavad inimesed on *rändrahvas*. Linnades elavad inimesed on *linnarahvas*, ühes majas elavad inimesed on *majarahvas*. Rannaaladel elavad inimesed on *rannarahvas*.

* Sotsiaalsed: madala arengutasemega ühiskonnas elavad inimesed on *loodusrahvad*. Noored inimesed on *noorrahvas*. Kunstiga tegelevad inimesed on *kunstirahvas*. Teatris töötavad inimesed on *teatrirahvas*.

* Kultuurilised: sarnase kultuuriga inimesed on *hõimurahvad*. Sugulaskeeltega inimesed on *sugurahvad* ehk *sugulasrahvad*. Kristlased inimesed on *ristirahvas*. Vaime uskuvad inimesed on *paganarahvas*. Pulmas olevad inimesed on *pulmarahvas* ehk *saajarahvas*.

* Majanduslikud: rikkad inimesed on *härrasrahvas* ehk *isandarahvas*. Taludes töötavad inimesed on *sulasrahvas* ja *talurahvas*. Nõukogude Liidu töötavad inimesed olid *töörahvas*.

## Vaata ka

* elanikkond
* etnos
* hõim
* kogukond
* rahvastik
* rahvus

## Viited
# Malta keel

| Malta keel (*il-Malti*) |
| --- |
| Kõneldakse |
Maltal (300 000), Kanadas, Austraalias, USA-s ja Suurbritannias |
| Piirkonnad |   |
| Kokku kõnelejaid |
372 000 |
| Keelesugulus |
afroaasia keeled
 semiidi keeled
  kesksemiidi keeled
   **malta keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |  Malta,  Euroopa Liit |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
mt |
| ISO 639-2 |
mlt |
|  |

**Malta keel** on afroaasia keelkonna semiidi rühma kuuluv keel.

## Keelesugulus

Malta keel pärineb ühest Magrebi araabia keele murdest ja on araabia keele lähedane sugulane.

Malta keel sarnaneb üsna palju Tuneesia linnades kõneldava araabia kõnekeelega (fonoloogia ja süntaks on siiski teistsugused). Araabia keelest kaugendavad malta keelt arvukad laenud itaalia (sitsiilia) ja inglise keelest. Üksikud sõnad (sealhulgas Malta ja Gozo nimi, arvatakse olevat araabiaeelset (foiniikia-puunia) päritolu. Põhistruktuur, eriti morfoloogia, on semiidipärane.

## Kõnelejad

Malta keelt kõneleb maailmas umbes 372 000 inimest.

## Staatus

Malta keel on üks Malta ametikeeli ja üks Euroopa Liidu ametlikke keeli. See sai Malta ametlikuks keeleks 1936. aastal koos inglise keelega. Enne seda oli Malta ametlik keel itaalia keel.

See on ainus semiidi keel, mis on kasutusel Euroopas.

## Kiri

Malta keel on ainus semiidi keel, mida kirjutatakse ladina kirjas.

Malta tähestik:

A,a; B,b; Ċ,ċ; D,d; E,e; F,f; Ġ,ġ; G,g; GĦ,għ; H,h; Ħ,ħ; I,i; IE,ie; J,j; K,k; L,l; M,m; N,n; O,o; P,p; Q,q; R,r; S,s; T,t; U,u; V,v; W,w; X,x; Ż,ż; Z,z.

## Ajalugu

Pärast Malta vallutamist ja uusasustamist araablaste poolt alates 870. aastast kujunes Maltal välja omaette kohalik araabia kõnekeel. Elanikkonna ristiusustamise ja katoliiklikku kultuuriruumi ülemineku tõttu kadus see keel araabia kirjakeele mõjuväljast ning sattus Euroopa keelte mõju alla.

## Välislingid
# Kordofonid

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Hornbostel-Sachsi muusikainstrumentide liigituse kategooriast; keelpillide kohta vaata lehekülge keelpillid* |

---

Kordofonid - Cornelis Sachtleven. Duett. 1635
**Kordofonid** on muusikainstrumendid, kus heli tekitab pinguldatud võnkuv keel.

Pillikeel pannakse võnkuma:

* lipitsaga või sõrmedega (näppepillid)
* poognaga (poogenpillid)
* lüüakse haamri või pulgaga (klahvkeelpillid)

Klaveri ja klavessiini heli tekitamise erinevus seisneb selles, et klaveri keeli lüüakse haamritega, mitte ei näpita sulerootsuga nagu klavessiinis.

Kordofonid jagunevad Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituse järgi lihtsateks kordofonideks ja liitkordofonideks:

* 3. Kordofonid
	+ 31. Lihtsad kordofonid
		- Klavikord
		- Klavessiin
		- Klaver
		- Kannel
	+ 32. Liitkordofonid
		- Balalaika
		- Bandžo
		- Tšello
		- Kontrabass
		- Viiul
		- Kitarr
			* Basskitarr
			* Klassikaline kitarr
		- Harf
		- Koto
		- Lauto
		- Lüüra
		- Mandoliin
		- Sitar
		- Vioola

## Eesti rahvapillid

Eesti rahvapillidest on kordofonid põispill, moldpill, kannel, Hiiu kannel (rootsi kannel).

## Vaata ka

* Kordofonide loend

## Välislingid

* en:List of chordophones by Hornbostel-Sachs number
# Kontinentaalfilosoofia

**Kontinentaalfilosoofia** on ühine nimetus Mandri-Euroopas, eriti Prantsusmaal ja Saksamaal, 20. sajandil viljeldud filosoofiale.

Kontinentaalfilosoofiat eristatakse analüütilisest filosoofiast, mis on leidnud tunnustust peamiselt Angloameerika maades. Vahetult pärast teist maailmasõda nimetati kontinentaalfilosoofiaks fenomenoloogiat, hiljem lisandusid ka eksistentsialism, hermeneutika ja strukturalism. Kontinentaalfilosoofia ei moodusta ühtset koolkonda.

Erinevalt analüütilisest filosoofiast ei peeta kontinentaalfilosoofias oluliseks mõistelist selgust, loogilist järjekindlust ja loodusteaduslikku lähenemist. Kontinentaalfilosoofia tähelepanu on suunatud pigem inimliku olemasolu, kultuuri ja kogemuse teemadele. Kontinentaalfilosoofia on sageli stiililiselt ja sisuliselt lähemal esseistikale, ilukirjandusele ja psühhoteraapiale kui loogikale ja loodusteadustele. Mõistelise selguse puudumine laseb kontinentaalses filosoofias elada paljudel tõlgendustel, mõistmistel ja arusaamistel. Üks kontinentaalfilosoofia koolkondade viimase aja suundumusi on tuua akadeemilisse filosoofiasse teemasid, mis ei tundugi eriti filosoofilistena, muutes seeläbi tavapäraseid ootusi filosoofia ülesannete suhtes.

## Vaata ka

* Kontinentaalne Euroopa

## Kirjandus

* Esa Saarinen. *Symposium. Filosoofiaõpik*. Avita 2003.

## Välislingid

* Indrek Meos. *Filosoofia sõnaraamat*, 2013.
# Ameeriklased

---

Ameeriklaste diasporaa
**Ameeriklased** on Ameerika Ühendriikide põhirahvus, suuremalt jaolt kodanikud – ameeriklaste identiteedis on sidemed oma riigiga üldjuhul esikohal. Päritolult on ameeriklased eelkõige Euroopa kolonistide ja Aafrika neegerorjade järeltulijad, vähem on Aasia sisserändajate ja Ameerika põlisrahvaste (indiaanlaste ja inuittide) mõju.

Sarnased on ka ameeriklaste kultuuri alged: peamiselt Euroopa ja Aafrika, vähemal määral Aasia ja kohalikest mõjudest kujunes hiljemalt 18. sajandi lõpuks iseseisev ameerika kultuur omanäolise kunsti ja kirjandusega. Kunagiste immigrantide identiteetide sulandumine ja Ameerika elanike eristumine Euroopa emamaadest (peamiselt Suurbritanniast) viis Ameerika iseseisvussõjani, milles sündinud Ameerika Ühendriikide riiklik iseseisvus omakorda kinnistas kultuurilist identiteeti. Algse päritolu mõjul domineerivad siiski ameeriklaste seas esimese keelena tänini inglise ja hispaania keel, teised euroopa keeled (prantsuse, saksa, hollandi) on jäänud piirkondlikeks, nagu ka indiaanisõdades tugevalt kannatada saanud (ja kohati hääbunudki) põliskeeled.

### Rassiline jaotus

Rassiliselt on ameeriklaste seas siiani ülekaalus valgete Euroopast, Lähis-Idast või Põhja-Aafrikast tulnud kolonistide järeltulijad, neil on enamus ka 49 osariigis 50-st (ainus erand on Hawaii). Kui jätta valgete seast kõrvale hispaania ja ladina päritolu ameeriklased, jääb mitteladina valgete ülekaal püsima 46 osariigis. Ülejäänud neli osariiki on California, Texas, New Mexico ja Hawaii; samuti on mittevalged enamuses Columbia föderaalringkonnas. Viiendik Ühendriikide elanikkonnast, 60 miljonit inimest, peab ennast Suurbritannia sisserändajate järeltulijaks.

### Usk

Usuliselt kuuluvuselt on ameeriklased enamjaolt kristlased, täpsemalt protestandid. Levinud on ka katoliiklus ja mormonism, mittekristlikest usunditest judaism ja islam. Kuna algsed kolmteist kolooniat Uus-Inglismaa rannikul pärinesid eri usulistest traditsioonidest (Massachusettsi lahe koloonia rajasid inglise puritaanid, Pennsylvania iiri ja inglise kveekerid, Marylandi inglise ja iiri katoliiklased ning Virginia inglise anglikaanid), sai Ameerika Ühendriikidest maailma esimene riik, kus puudus riigiusk. Seetõttu on ka ameerika kultuuris ja ideoloogias usuline sallivus tänini väga tähtsal kohal.

### Jaotus riigiti

Kõige rohkem elab ameeriklasi Ameerika Ühendriikides: 314 440 000. Teisel ja kolmandal kohal on Mehhiko ja Kanada, kus ameeriklasi on vastavalt 738 100–1 000 000 ja 688 000–1 000 000. Järgnevad Filipiinid 250 000, Suurbritannia 224 000, Brasiilia 170 000, Libeeria 160 000, Prantsusmaa ja Iisrael mõlemad 100 000 ning Saksamaa 99 600 ameeriklasega.

## Laiem tähendus

Harva kasutatakse sõna *ameeriklased* ka laiemas tähenduses, pidades silmas kõiki Ameerika kontinendi asukaid.

## Vaata ka

* Põlisameeriklased
# Mustlaskeel

Mustlaskeele dialektid
**Mustlaskeel** (mustlaskeeles *Romani chib*) on Indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv keel, mida räägivad romad.

Mustlaskeelt kõneleb hinnanguliselt Euroopas 3,5 miljonit inimest ja mujal maailmas 0,5 miljonit inimest.

Keelel on üle maailma palju murdeid. Eestis rääkisid romad (Eesti romad) enne II maailmasõda eeskätt Laiuse ja Lääne-Balti ehk Tšuhni (Läti) murrakut; need murrakud kuuluvad mustlaskeele põhjamurdesse.

## Viited
# Kagu-Euroopa

Kagu-Euroopa ja seonduvad piirkonnad
██ Kitsam määratlus
██ Laiem määratlus
██ Seonduvad piirkonnad
██ Seonduvate piirkondade sisealad
**Kagu-Euroopa** on mitteametlik regioon Euroopa kaguosas, mille koosseisu kuuluvad need Ida- ja Lõuna-Euroopa riigid, mis asuvad Balkani poolsaarel, või nendest põhjakaares (Rumeenia ja Moldova), sealhulgas Kreeta saarel ja Küprose saarel.

## Vaata ka

* Dobrudža
* Ida-Traakia
* Lõunaslaavlased