Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Fuzhou Changle'i rahvusvaheline lennujaam

Fuzhou Changle'i rahvusvaheline lennujaam
**Fuzhou Changle'i rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **FOC**, ICAO: **ZSFZ**) on Hiinas Fujiani provintsi pealinna Fuzhoud teenindav rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam avati 23. juunil 1997 pärast loa saamist ehituse alustamiseks 1992. aastal. Praegune läbilaske võimsus on umbes 6,5 miljonit inimest aastas. Lennujaam asub Taiwani väina kalda lähedal Changle linnas Zhanggangi rajoonis, umbes 50 km Fuzhou kesklinnast ida pool. Fuzhou lennujaam teenindas 2017. aastal 12 469 235 reisijat ja oli Hiinas 29. kõige reisijate rohkeim lennujaam.
# De iure

De iure ehk de jure (ladina keeles 'kehtiva õigusega', 'õiguslikult, juriidiliselt', 'seaduste kohaselt', 'ametlikult') on mõiste, mis vastandub väljendile *de facto* ('tegelikult', 'faktiliselt', 'praktikas'). Neid väljendeid kasutatakse vastanduvatena juhtudel, kui mingi olukord on tegelikult ja juriidilis-õiguslikult erinev.

On olukordi, kus faktiliselt mittejärgitavad normid võivad kehtivuse kaotada. Näiteks *desuetudo*-olukord. Seetõttu võib mingi normi või olukorra mittekehtivusest *de facto* tuleneda ka selle normi või olukorra mittekehtivus *de iure*.

Paljudel puhkudel võib faktiliste olukordade õiguseks muutumine olla takistatud mõne õiglusest tuleneva põhimõtte tõttu. Näiteks, kui ei tunnistata rahvusvahelises õiguses territooriumi omandamist sõjalise anneksiooni kaudu. Sel juhul kontrollib seda territooriumi küll *de facto* annekteerija, kuid tal puudub *de iure* tunnustus ja ta ei ole seetõttu rahvusvaheliselt õiguskohane sellel territooriumil tegutsema.

Tüüpiliseks näiteks on Ameerika Ühendriikide riigisekretäri Henry Stimsoni nime järgi tuntuks saanud Ameerika Ühendriikide välispoliitilist suhtumist väljendanud Stimsoni doktriin, mille kohaselt Ameerika Ühendriikide valitsus teatas Hiina ja Jaapani valitsusele saadetud noodi kaudu, et ei kavatse tunnustada Briand-Kelloggi pakti rikkumise tulemusena toimunud territoriaalseid muudatusi, mille käigus Jaapan okupeeris osa Hiinast.

Kõige sagedamini kasutataksegi neid väljendeid rahvusvahelises õiguses ja poliitikas. Näiteks võib valitsus olla ametis *de iure*, olles kehtiva õiguse kohaselt ametisse astunud. Seevastu *de facto* valitsusel puudub õiguslik tunnustus, mis väljendub temaga läbikäimise piiramisel hädavajalikuni ning selgel deklareerimisel, et tegu pole *de iure* tunnustamisega.

Sisuliselt on tegemist lõpliku seadusejärgse tunnustamisega. Riigile antakse rahvusvahelise õiguse subjekti staatus ja temaga seatakse sisse diplomaatilised suhted. Soome tunnustas Eestit *de iure* juulis 1920 ja Poola sama aasta detsembris. Suurriigid tunnustasid Eestit kollektiivselt *de iure* iseseisva riigina Antanti Kõrgema Nõukogu kaudu jaanuaris 1921. Ameerika Ühendriigid tegid seda viimase suurriigina juulis 1922. Suurbritannia tunnustas Nõukogude Venemaad *de iure* alles 1924. aastal. USA keeldus aastatel 1949–1979 *de iure* tunnustamast Hiinat.

## Vaata ka

* *de facto*
* Stimsoni doktriin
# Laevaehitus

Laevatehas
**Laevaehitus** on tööstusharu, mis tegeleb veesõidukite tootmise ja remondiga laevatehastes.

Laiemas tähenduses hõlmab laevaehitus ka teadusalade kompleksi, mis uurib ehitatavaid laevu ja ehitusprotsessi. Selle alla kuuluvad laevateooria, laevaarhitektuur, laevade projekteerimise teooria, laeva jõuseadmete teooria, laeva ehitusmehaanika ja laevaehituse korraldamine.

## Laevaehitus Eestis

Suurim valdkonna ettevõte Eestis on laevaehitus- ja -remondikontsern BLRT Grupp, millele kuuluvad laevatehased Tallinnas, Klaipedas ja Turus. Laevaehitusega tegelevad veel Reval Shipbuilding ja Baltic Workboats AS, laevadetailide tootmisega Loksa Laevatehase AS.

Laevaremondiga tegeleb SRC Group AS ja LTH Baas AS, samuti spetsialiseeritud ettevõtted, näiteks laevamasinate remondiga tegelevad Diesel Service ja Ship System Diesel Service.

Väikelaevade ja paatide ehituse ja remondiga tegeleb Eestis mitu väikeettevõtet ja -töökoda.

2011. aasta aprillis algas Marek Vahula algatusel üleriigiline projekt "Laevade mälestus", et tähistada mälestusmärkidega kõik Eesti rannajoone seni tähistamata umbes 60 muistset laevaehituskohta. Ettevõtmine teostub Eesti Ajalooliste Laevade Seltsi egiidi all.

## Laevaehitus antiikajal

Antiikajal ehitati kaubalaevu ja trieere kaldal. Valmis laevakered lohistati merre rullikutel köite ja talide abil. Laevu viimistleti kai ääres. Tihtimisplats asus sellest tuleohu tõttu eraldi. Laevu remonditi ellingutel ja seal ehitati ka väiksemaid laevu. Hellenismiajastul ehitati isegi 110–130 m pikkusi hiigellaevu ja nende ehitamiseks pidi olema mingi dokk, ainult selliste dokkide ehitus on tänapäeval teadmata.

Antiikaja laevaehitus oli väga tootlik. Näiteks laev "Syrakusia", mille kogumahutavus oli 3300, valmis aastaga. Roomlased ehitasid kriisi ajal 210 eKr kõigest 4 kuuga 240 alusest koosneva laevastiku.

Vana-Kreeka suurim laevaehituskeskus (nagu ka sõja- ja kaubasadam) asus kuni Peloponnesose sõja lõpuni Ateenas. Pärast seda oli tähtsaim laevaehituskoht Sürakuusas ja veel hiljem Aleksandrias.

## Viited

## Kirjandus

* Kustav-Olimar Laigna (1932-2006) "Laevateooria" 1999
* Marek Vahula "Laevade Mälestus-Eestimaa Laevaehituspaigad". Tallinn, 2024. (ISBN 978-9916-9943-2-0).
# 264

**264. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **3. sajand** - 4. sajand

Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - **260. aastad** - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad

Aastad: 259 260 261 262 263 - 264 - 265 266 267 268 269

---

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
# 316

◄ |
3. sajand |
**4. sajand**
| 5. sajand
| ►

◄ |
280. aastad |
290. aastad |
300. aastad |
**310. aastad**
| 320. aastad
| 330. aastad
| 340. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
312 |
313 |
314 |
315 |
**316**
| 317
| 318
| 319
| 320
| ►
| ►►

**316. aasta**

## Sündmused

* Vana-Rooma kaaskeisriks sai Valerius Valens
* Keiser Constantinus Suur andis välja edikti, millega keelustas orjade karistuseks risti löömise.
* Constantinus Suur püüdis lõpetada skismat ja lahendada tüli donatistliku usulahuga.

## Sündinud

* Constantinus II

## Surnud

* ...
# Liider

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mõistest; filmi kohta vaata artiklit Liider (film); laevatüübi kohta vaata Liider (laev)* |

---

**Liider** on see keda järgitakse.

Ettevõtluse, riigi vms juhtimise kontekstis on liider see, kes suudab inimeste jaoks luua visiooni tulevikust ja seada selle alusel eesmärgid, millega inimesed saavad oma isiklikke eesmärke siduda. Liidrit eristab tavalisest juhist asjaolu, et tal on olemas vabatahtlikke järgijaid.
# Langkasuka

Malaka poolsaare kuningriigid, sealhulgas Langkasuka
**Langkasuka** oli 2.–15. sajandil eksisteerinud kuningriik Kagu-Aasias Malaka poolsaarel, mida peetakse koos Kedahi kuningriigiga üheks vanimaks riigiks selles piirkonnas.

Hindu-budistlik Langkasuka rajati oletatavasti 1. sajandil, võib-olla 80.–100. aastal, ühe pärimuse järgi Ašoka järeltulijate poolt, ja see eksisteeris 15. sajandini. Kuningriigi nimi on sanskritikeelne (*langkha* – 'särav maa' + -*sukkha* – 'õndsus'). Kuningriigi täpsete piiride üle siiski vaieldakse, kuid arheoloogilised väljakaevamised Yarangis Pattanis on viidanud, et riik võis asuda tänapäeva Tai territooriumil.

## Teated allikates

Hiina illustratsioon, millel on riigi kirjelduse juures kujutatud Langkasuka saadik. See on Songi dünastia aegne koopia Liangide dünastia aegsest maalist (526–539)
Kõige varasem ja kõige detailsem kirjeldus riigist leidub Hiina Liangi dünastia (502–557) aegsest allikast Liangshu, mis mainib kuningriiki "Lang-ya-xiu" (hiina keeles 狼牙脩 [lɑŋ ŋˠa sɨu]). Teates seisab, et riik rajati 400 aasta eest, seega umbes 2. sajandil. Allika väitel oli "Lang-ya-xiu" ehk Langkasuka laius idast läände 30-päevase teekonna pikkune ja põhjast lõunasse 20-päevane teekond; kaugus Guangzhoust aga 24 000 liid. Liangshu teatel on kuningriigis rohkelt oudhipuitu (*Aquilaria*) ja kamprit ning riigi pealinn oli ümbritsetud linnamüüriga, millel topeltväravad, tornid ja paviljonid.

Liangshu teatel kandsid nii mehed kui ka naised Langkasukas saronge, mis jättis ülakeha katmata, ning lahtisi juukseid. Kuningas ja kõrgemad ametnikud, aga ka suursugused naised katsid siiski õlad riidega ning kandsid kuldkõrvarõngaid ja kuldnöörist vöösid.

Allikate teatel saatis esimesed saadikud Hiinasse 515. aastal kuningas Bhagadatta, seejärel külastas Langkasuka saadik Hiinat 523., 531. ja 568. aastal.

Kuningriigi nimetus hilisemates allikates esineb teisel kujul. 7. sajandi lõpul kirjutab buda munk Yi Jing hiina munkadest, kes elavad kohas nimega Lang-jia-shu (郎伽戍).

Songi dünastia aegne Zhu fan zhi (ilmus 1225) kirjeldab maad nimega Ling-ya-si-jia (凌牙斯加), mille elanikud allika sõnutsi mähivad end kangasse ja lõikavad juukseid; maa toodanguks on elevandikihvad, ninasarviku sarv, eri liiki puit ja kamper. Kaupmehed kauplevad veini, riisi, siidi ja portselaniga ning kuningriik maksab andamit Sanfoqi riigile (oletatavasti Srivijaya).

Yuani dünastia (1279–1368) aegses allikas Daoyi Zhilüe on Langkasuka "Long-ya-xi-jiao" (龍牙犀角) ja Mingi dünastia (1368–1644) aegsel admiral Zheng He Mao Kuni kaardil "Lang-xi-jia" (狼西加). Daoyi Zhilüe kirjeldab kohalike elanike soolatootmist mereveest ja riisiviina ajamist, samuti sarvlinnu-kiivrite valmistamist, palisandri, mee ja oudhipuidu tootmist; rõivaid tehti Filipiinide puuvillast ja nii Indiast toodud kui ka kohalikest trükitud kangastest.

Langkasuka on ära nimetatud ka Kedahi annaalides (*Hikayat Merong Mahawangsa*) ja jaavakeelses luuletuses Nagarakretagama. Tamili kroonikates on nimetavad Ilangasoka-nimelist maad kui üht neist, mille Rajendra Chola vallutas oma sõjakäigul Srivijaya vastu.

## Viited
# Madhjamaka

**Madhjamaka** (sanskriti keeles *madhyamaka* ‘kesktee õpetus’; tiibeti keeles *dbu ma pa’i lugs*; hiina keeles 中觀派 *zhongguan pai*; jaapani keeles *chūgan ha*), teise nimega **šuunjavaada** (sanskriti keeles *śūnyavāda* ‘tühjuse õpetus’) on mahajaana koolkond, mille rajajaks peetakse Nāgārdžunat. See on üks kahest suurest Indias tekkinud mahajaana budismi koolkonnast joogatšaara kõrval.

Madhjamaka vaate kohaselt on kõik seadmused oma olemuselt tühjad (sanskriti keeles *śūnya*). Ükski väide või argument ükskõik mille kohta ei saa olla absoluutne ega muutumatu, vaid sõltub selle esitamise kontekstist. Tühjus selles tähenduses on võrdsustatud ‘keskmisega’ (sanskriti keeles *madhyama*), st äärmuste ja äärmuslike väidete vältimisega.

Madhjamaka õpetlaste arutlusmeetodiks oli *prasaṅga* ehk ‘järeldamine’, mis seisneb oponendi väidete ümberlükkamises ja absurdini viimises. Selle järgi hakati madhjamaka üht hilisemat haru nimetama prasangikaks. Koolkonna teist haru, mis peab oluliseks ka positiivsete, oma seisukohti tõestavate väidete esitamist, nimetatakse svatantrikaks.

Madhjamaka tähtsaimad tekstid on ületava mõistmise suutrad ja Nāgārdžuna *Mūlamadhyamakakārikās*.

Kumāradžīva viis madhjamaka ideed Hiinasse, kus need said tuntuks *sanlun*’i ehk ‘kolme traktaadi’ koolkonnana.

Tänapäeval esindab prasanghika koolkonna õpetust Tiibeti geluki koolkond. Prasanghika koolkonna järgija oli ka Šāntideva.

## Õpetus

### *Darmaśūnyatā* õpetus

*Darmaśūnyatā* (sanskriti keeles "dharmade ehk nähtuste tühjus") doktriini kohaselt on kõik nähtused ja ilmingud omaolekust (*svabhāva*) tühjad. Mitte millelgi ei ole iseenesest tähendust. Mitte miski, muuhulgas ka abhidharmas loetletud dharmad, ei saa eksisteerida välistest tingimustest sõltumatult ega oma kindlaks määratud püsivat olemust. Sama kehtib ka buda ja nirvaana kohta.

Tegemist on keskteega nihilismi ja eternalismi vahel, kuna tunnistatakse nähtuste olemasolu tavatõe seisukohast sõltuvusliku tekkimise käigus. Tavatõe seisukohalt on nähtused olemas, ent nad on vastastikuses sõltuvuses ja pidevas muutumises; ülima tõe seisukohalt on nähtused omaolekust tühjad.

*Darmaśūnyatā* õpetusega ei esita Nāgārdžuna uusi seisukohti ega tugine mahajaana suutratele, vaid kinnitab Buddha antud sõltuvusliku tekkimise õpetust.

Nāgārdžuna väitel võimaldab just omaoleku puudumine virgumise, kuna omaolek teeks muutused, seehulgas ka virgumise, võimatuks.

### Loogika

Madhjamaka koolkond ei võtnud eesmärgiks uue filosoofilise süsteemi loomist; Nāgārdžuna väitis, et ta ei esita mitte mingisuguseid teese, ta lihtsalt analüüsis teiste esitatud väiteid omaoleku kohta jõudes välja täieliku omaoleku puudumise rõhutamiseni.

Madhjamaka prasanghika haru kasutab kriitilist arutlust näitamaks oponendi väidete väärust ja vasturääkivust. Oponendi väidete ebaloogilisuse tõestamiseks kasutatakse *reductio ad absurdum* argumenti. Madhjamaka svatantrika koolkond pidas vajalikuks ka sõltumatul ja tõesel loogikal põhinevate väidete esitamist.

## Viited

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
# Gandhāra

Bodhisattva. Gandhāra Muuseum. Guimet.
**Gandhāra** on ajalooline piirkond Loode-Indias, tänapäeva Pakistani ja Afganistani territooriumil.

Gandhāra oli Pärsia riigi osa. 4. sajandil eKr vallutas selle Aleksander Suur. Hiljem sai sellest India ja Kreeka kultuuri kohtumispaik. 3. sajandil eKr oli see Ašoka riigi osa. Esimesed sajandid pKr, kui Gandhāra oli Kušaani riigi osa, oli piirkonna õitseaeg.

Gandhāra on tuntud mahajaana olulise levikualana esimestel sajanditel, mil Gandhārast kujunes Kušaani riigi keskus. Sel ajal rajati Gandhārasse hulgaliselt templeid ja kloostreid ning seal õitsesid mitmed budismi koolkonnad, eriti sarvastivaada. Gandhāras olevat umbes 100. aastal toimunud Kaniška I patroneeritud neljas budismi suurkogu.

Juba enne budismi sinnajõudmist oli Gandhāra piirkond, kus puutusid kokku erinevad tsivilisatsioonid: India, Kreeka-Baktria ning Kesk- ja Sise-Aasia, viimase vahendusel ka Hiina. See lõi tingimused aktiivseks kultuurivahetuseks, tänu millele kujunes seal budismi mõjukaim skulptuurikoolkond.

## Kunst

 *Pikemalt artiklis Gandhāra kunst*
Gandhāra koolkond, mille esimesed mälestised pärinevad 2. sajandist eKr, ühendas Kreeka raidkunstile omase meisterliku inimkeha kujutamise budismi ideedega. Selle tulemusel sündis buddhade ja eriti bodhisattvate inimkujulisena kujutamise traditsioon, mida varasemas budistlikus kunstis ei viljeldud. Gandhāra kunst mõjutas oluliselt India ning Sise- ja Ida-Aasia budistliku skulptuuri arengut.

## Viited
# Hefthaliidid

|  |
| --- |
| **Hefthaliidide Riik**

---

ηβοδαλο *Ebodalo*

---

440–710 |
|

Hefthaliidide tamga
 |
|  |
| Valitsusvorm |
Stepiriik |
| Osa |
Lääne-Turgi Kaganaadi, Sassaniidide Riigi ja Tokhara Yabghude alluvuses (560–710) |
| Pealinn |
Kunduz Balkh |
| Religioon |
Manilus Zoroastrism Nestoriaanlus |
| Riigikeeled |
Baktria |
| Peamised keeled |
Sogdiani Horezmi Prakriti Turgi |
|

| Eelnev | Järgnev |
| --- | --- |
| Kidariidid Sassaniidide Riik Kangju Alchoni Hunnide Riik | Nezaki Hunnide Riik Esimene Turgi Kaganaat Sassaniidide Riik Turkšahhide Riik Zunbilide Riik Chaghaniyani Vürstiriik |

 |

**Hefthaliidid** (baktria keeles ηβοδαλο (*Ebodalo*); ka **valged hunnid**) oli rahvas Kesk-Aasias 5.–8. sajandil. Nad olid osa Iraani hunnidest. Hefthaliidide Riik kestis aastast 450, mil alistati Kidariidid, aastani 560, mil saadi lüüa Turgi Kaganaadilt ja Sassaniididelt. Aastatel 560–625 olid Tokharistanis Hefthaliidide vürstiriigid, mis Oxusest põhjas kuulusid Lääne-Turgi Kagnagaadi ja lõunas Sassaniidide Riigi koosseisu. Aastal 625 vallutasid ala Tokhara Yabghud.

Hefthaliidide Riigi algus oli Baktrias ning nad korraldasid vallutusretki itta Tarimi jõgikonda, läände Sogdiasse ja lõunasse tänapäeva Afganistani. Hindukušist nad edasi ei jõudnud, seal valitsesid Alchoni hunnid. Hefthaliidide Riigi kese asus praeguses Usbekistani lõunaosas ja Afganistani põhjaosas ning pealinn oli ilmselt Kunduz. Hefthaliidide hõime oli nii rändava kui paikse eluviisiga. Nad olid üks mitmest keskaegsest Kesk-Aasia hunnide suurvõimust.

Neid on seostatud ka Euroopasse tunginud hunnidega, kuid ajaloolased ei ole selles seoses üksmeelel. Samuti ei ole kindel nende täpne saamislugu ega algne emakeel. Müntidel kasutasid nad baktria kirja.

## Vaata ka

* Afganistani ajalugu
* Hunad
* Kidariidid
* Alchoni hunnid
* Kušaani Riik
* Xioniidid
* Nezaki hunnid
* Iraani hunnid
* Rajput
* Pratihara dünastia

## Viited
# 422

◄ |
4. sajand |
**5. sajand**
| 6. sajand
| ►

◄ |
390. aastad |
400. aastad |
410. aastad |
**420. aastad**
| 430. aastad
| 440. aastad
| 450. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
418 |
419 |
420 |
421 |
**422**
| 423
| 424
| 425
| 426
| ►
| ►►

**422. aasta**

## Sündmused

* Bonifatius I järel sai paavstiks Coelestinus I
* Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Honorius ja Flavius Theodosius II

## Sündinud

* ...

## Surnud

* paavst Bonifatius I
# 588

◄ |
5. sajand |
**6. sajand**
| 7. sajand
| ►

◄ |
550. aastad |
560. aastad |
570. aastad |
**580. aastad**
| 590. aastad
| 600. aastad
| 610. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
584 |
585 |
586 |
587 |
**588**
| 589
| 590
| 591
| 592
| ►
| ►►

**588. aasta** (**DLXXXVIII**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas neljapäeval. Arvu 588 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Marcouf, kristlik pühak
# 447

◄ |
4. sajand |
**5. sajand**
| 6. sajand
| ►

◄ |
410. aastad |
420. aastad |
430. aastad |
**440. aastad**
| 450. aastad
| 460. aastad
| 470. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
443 |
444 |
445 |
446 |
**447**
| 448
| 449
| 450
| 451
| ►
| ►►

**447. aasta**

## Sündmused

* Utusi lahingus said Bütsantsi väed hunnidelt lüüa.
* Vana-Rooma konsuliteks olid Callepius ja Ardaburius.
* Chlodio järel sai frankide kuningaks Merovech.
* Sueebide valitseja Rechiarius võttis vastu ristiusu.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
# 549

◄ |
5. sajand |
**6. sajand**
| 7. sajand
| ►

◄ |
510. aastad |
520. aastad |
530. aastad |
**540. aastad**
| 550. aastad
| 560. aastad
| 570. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
545 |
546 |
547 |
548 |
**549**
| 550
| 551
| 552
| 553
| ►
| ►►

**549. aasta** (**DXLIX**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas reedel. Arvu 549 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused

* Algas kolmas Rooma piiramine.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Theudigisel, läänegootide kuningas
# Lään

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaloolisest maaõiguslikust mõistest; Rootsi ja Soome haldusüksuste kohta vaata artikleid Lään (Rootsi) ja Lään (Soome)* |

---

**Lään** ehk **feood** ehk **feodaalvaldus** on kõrgematelt valitsejatelt haldamiseks, valdamiseks ja kasutamiseks antud (**läänistatud**) kinnisvara.

Lääni mõiste sai alguse saksa õigusruumis. Hiljem levis lään kogu keskaegses õigusruumis kasutatava maaõigusliku mõistena. Esialgu nimetati lääni benefiitsiks: tähtajaliseks kasutamiseks vasallile antud maa või muu vara. 10.–12. sajandil muutusid läänid päritavateks. 13. sajandil kujunes välja lääniõigus. Lääniõiguse seaduslikud alused on kirja pandud Saksi peeglis (saksa keeles *Sachsenspiegel*) aastal 1227. Saksi peegel kehtis keskajal Põhja-Saksamaal, Eestis kuni Liivimaa õiguspeegli kehtestamiseni 1337.

Lääne jagasid süseräänid, kes olid omal maal kõrgeimad võimukandjad: kuningas, vürst, hertsog, samuti senjöörid: suurfeodaalid, korporatsioonid, kloostrid, linnad.

Lään anti vasallile kui madalamal astmel seisvale feodaalile haldus- või sõjaliste teenete eest koos sellel maa-alal elavate talupoegadega ja muude tuluallikatega. Üksnes meesliinis pärandatav lääni nimetati **meeslääniks**. Vahel läänistati ka linnu või kuulus linn koos seda ümbritseva maaga lääni koosseisu.

Eestis läänistati linnadest Haapsalu, Narva, Paide ja Viljandi.

Saksamaal kehtis läänisüsteem 15. sajandi lõpuni. Eestis kadus läänisüsteem tunduvalt hiljem, alles aastal 1783 muudeti läänid Venemaa keisri ukaasiga alloodideks.

## Vaata ka

* Valdemar-Eriku lääniõigus
* pärusvaldus ehk allood (allodium)
# 500

**Sajandid**: 4. sajand - **5. sajand** - 6. sajand

**Kümnendid**: 450. aastad 460. aastad 470. aastad 480. aastad 490. aastad - **500. aastad** - 510. aastad 520. aastad 530. aastad 540. aastad 550. aastad

**Aastad**: 495 496 497 498 499 - **500** - 501 502 503 504 505

## Sündmused

* ...

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Zu Chongzhi, hiina matemaatik
# 542

◄ |
5. sajand |
**6. sajand**
| 7. sajand
| ►

◄ |
510. aastad |
520. aastad |
530. aastad |
**540. aastad**
| 550. aastad
| 560. aastad
| 570. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
538 |
539 |
540 |
541 |
**542**
| 543
| 544
| 545
| 546
| ►
| ►►

**542. aasta**

## Sündmused

* Konstantinoopolis suri üle 230 000 inimese katku ja vähemalt kaks miljonit mujal Bütsantsi impeeriumis.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
# 565

◄ |
5. sajand |
**6. sajand**
| 7. sajand
| ►

◄ |
530. aastad |
540. aastad |
550. aastad |
**560. aastad**
| 570. aastad
| 580. aastad
| 590. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
561 |
562 |
563 |
564 |
**565**
| 566
| 567
| 568
| 569
| ►
| ►►

**565. aasta**

## Sündmused

* 15. november – Bütsantsi keisriks sai Justinus II.
* Langobardide kuningaks sai Audoini järel Alboin.
* Legendi järgi nähti esmakordselt järvekoletis Nessiet.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Belisarius, Bütsantsi väejuht
* 14. november – Justinianus I, Bütsantsi keiser
# Sõjaväeteenistus

*Mitte segi ajada mõistega ajateenistus*

---

██ Relvajõud puuduvad ██ Täiesti elukutselised relvajõud ██ Plaan loobuda ajateenistusest ██ Relvajõud ajateenistusega ██ Info puudub
**Sõjaväeteenistus** (ka: **(kaitse)väeteenistus**) on teenistus regulaar- või maakaitseväe- või muud vastavat tüüpi (nt piirivalve- või siseväed) sõjaliste ülesannetega organisatsioonis kas elukutselise-, ajateenistuskohustust täitva-, mobiliseeritud- või vabatahtliku sõjaväelasena.

Sõjaväelane kinnitatakse teenistuseks sõjaväelises organisatsioonis reeglina kindlale ametikohale, millega määratakse tema seisus või staatus ja ülesanne.

## Kaitseväeteenistus Eestis

Eestis reguleerib kaitseväeteenistust kaitseväeteenistuse seadus. Eestis on kaitseväeteenistus teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal, nt kas Kaitseväes või Kaitseliidus. Kaitseväeteenistuses olev isik on **kaitseväelane**

Kaitseväeteenistus jaguneb kaitseväeteenistuskohustuseks (kohustuslik teenistus) ja tegevteenistuseks (vabatahtlik teenistus).

## Vaata ka

* kaitseväeteenistuse tunnistus
* sõjavägi
* ajateenistus
* sõdur
* allohvitser
* ohvitser
* üleajateenija

## Viited

## Välislingid

* Kaitseväeteenistuse seadus