Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hispaania koloniaalimpeerium

**Hispaania koloniaalimpeerium** oli Hispaania kuninga ja Hispaania asumaad, mis vallutati 16.–17. sajandil.

Hispaania koloniaalimpeerium
## Ajalugu

Christoph Kolumbuse, kes 1492. aastal ületas Kastiilia (Hispaania) lipu all Atlandi ookeani ja jõudis Ameerikasse, avastusretke järel toimus 16. sajandi esimesel poolel aktiivne Ibeeria poolsaare riikide (Hispaania ja Portugali) poolt Põhja-, Kesk-, Lõuna-Ameerika ja Aasia alade avastamine, vallutamine ja koloniseerimine.

16. sajandi alguses vallutasid Hispaania konkistadoorid, asteekide, maiade, inkade riigid.

Hispaania koloniaalimpeeriumi aluseks sai 1494. aastal sõlmitud Tordesillase leping, mis andis kõik mittekristlikud alad lepingus määratud eraldusjoonest läänes Hispaaniale ja kindlustas Portugalile kontrolli sellest eraldusjoonest itta jäänud mittekristlike alade üle. See võimaldas ära hoida ka kahe koloniaalimpeeriumi vahelisi suuremaid territoriaalvaidlusi.

## Hispaania valdused

* Kanaari saared (1404–1420, 1479 kuni tänapäev)
* Melilla (1497 kuni tänapäev)
* Uus-Hispaania asekuningriik (1521–1821)
	+ Kuuba kindralkaptenaat (1511–1898)
	+ Santo Domingo (Hispaniola) kindralkaptenaat (1492–1795, 1809–1821,1861–1865)
	+ Louisiana kindralkaptenaat(1763–1800)
	+ Florida (1513–1763, 1783–1821)
	+ Jamaica (1509–1655)
	+ Puerto Rico (1512–1898)
	+ Guadalajara presidentuur
	+ Yucatáni intendents
	+ Oaxaca intendents
	+ Guadalajara intendents
	+ Uus-Mehhiko intendents
	+ Vieja California intendents
	+ Uus-California intendents
	+ Sonora intendents
	+ Durango intendents
	+ Guadalajara intendents
	+ Vera Cruzi intendents
	+ San Luis Potosi intendents
	+ Valladolidi intendents
	+ Zacatecasi intendents
	+ Mehhiko *audiencia*
* Hispaania Portugal (1586–1640)
* Mariaani saared (1521/1668–1898)
* Karoliini saared (1527–1899)
* Marshalli saared (1529–1898)
* Peruu asekuningriik (1533–1824)
	+ Cuzco presidentuur (*audiencia*)
	+ Lima *audiencia*
	+ Tšiili kindralkaptenaat
* Galápagose Saared (1535)
* Juan Fernándeze saarestik (1563)
* Filipiinid (1570–1898)
* Ceuta (1580 kuni tänapäev)
* Uus-Granada asekuningriik (1739–1819)
	+ Caracase kindralkaptenaat
	+ Santa Fé *audiencia*
	+ Guatemala kindralkaptenaat
	+ Quito presidentuur
* Río de la Plata asekuningriik (1776–1816)
	+ Buenos Airese *audiencia*
	+ Charcase Presidentuur (*audiencia*)
* Hispaania Guinea (1778–1827, 1884–1968)
	+ Río Muni
	+ Fernando Póo
	+ Annobón
* Hispaania Sahara (1509–1524, 1860–1976)
* Ifni (1476–1524, 1860–1970)
* Lihavõttesaar (1770)
* Hispaania Maroko (1912–1956)

## Vaata ka

* Portugali koloniaalimpeerium
# 1821

◄ |
18. sajand |
**19. sajand**
| 20. sajand
| ►

◄ |
1790. aastad |
1800. aastad |
1810. aastad |
**1820. aastad**
| 1830. aastad
| 1840. aastad
| 1850. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1817 |
1818 |
1819 |
1820 |
**1821**
| 1822
| 1823
| 1824
| 1825
| ►
| ►►

**1821. aasta** (**MDCCCXXI**) oli 19. sajandi 21. aasta.

## Sündmused Eestis

* 17. jaanuar (vkj 5. jaanuar) – ilmus Otto Wilhelm Masingu välja antud Marahwa Näddala-Lehe esimene number.
* 14./26. märts – Karl von Lueder immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.
* Tallinna tütarlastekool ja kolm tütarlaste elementaarkooli ühendati; see pani aluse uuele, 5-klassilisele Tallinna linna suurele tütarlastekoolile.
* ...

## Sündmused maailmas

* 31. mai – Baltimore'is õnnistati sisse USA esimene katoliiklik katedraal.
* Prantslane Dominique Arago leiutas stopperi.

## Sündinud

* 26. veebruar – Félix Ziem, prantsuse maalikunstnik
* 1. aprill – Louis Bertillon, prantsuse arst, statistik, antropoloog ja mükoloog
* 9. aprill – Charles Baudelaire, prantsuse luuletaja
* 10. detsember – Nikolai Nekrassov, vene kirjanik
* 12. detsember – Gustave Flaubert, prantsuse kirjanik
* 11. november – Fjodor Dostojevski, vene kirjanik

## Surnud

* 23. veebruar – John Keats, briti luuletaja
* 5. mai – Napoleon I, Prantsusmaa keiser

## Viited
# Suur-Colombia

|  |
| --- |
| **Suur-Colombia**

---

1819/1823–1830 |
|

Suur-Colombia lipp 1821-1831
Suur-Colombia vapp 1821-1831
 |
|  |

**Suur-Colombia** oli riik Ladina-Ameerikas, mis hõlmas tänase Colombia, Ecuadori, Panama ja Venezuela alad ning osa Peruust ja Guyanast. Riik eksisteeris aastatel 1819/1823–1830. Riigi ametlik nimi oli *República de Colombia* ('Colombia Vabariik'), nimetus Suur-Colombia (hispaania *Gran Colombia*) võeti kasutusele ajaloolaste poolt eristamaks ajaloolist riiki 1830. aastal loodud Colombia Vabariigist.
# Fotograafia

Esimene säilinud foto aastast 1826
**Fotograafia** on kogum protsesse, mille abil jäädvustatakse valgustundlikule materjalile või salvestatakse valgustundliku elektroonilise seadme (sensori) abil reaalsetest objektidest tõepäraseid ja detailseid kujutisi (ka faile).

Seadet, mida kasutatakse kujutise jäädvustamiseks, nimetatakse fotoaparaadiks ehk fotokaameraks. Saadud tõepärast kujutist nimetatakse fotoks ja kujutise salvestamist fotoaparaadiga nimetatakse fotografeerimiseks ehk pildistamiseks.

Fotosid tegev inimene on fotograaf.

## Fotograafia ajalugu

 *Pikemalt artiklis Fotograafia ajalugu*
### 13. sajand

Fotograafia ajaloo algust ei saa eriti täpselt määratleda, kuid nimetus "kaamera" pärineb fotograafia eelkäijaks olnud *camera obscura*'st ehk pimekambrist. *Camera obscura* oli kasutusel juba 11. sajandil. 13. sajandi lõpul kasutasid astronoomid seda Päikese vaatlemisel. Läätse asemel on selles kaameras üksnes väike auk, mida läbinud valguskiired projitseerivad kambri vastasseinale ümberpööratud kujutise ava ees olevatest esemetest.

### 16.–17. sajand

Läbimurdeks oli 1550. aastal läätse taasavastamine, mille abil saadi luua heledamaid ja samas ka teravamaid kujutisi.

### 18. sajand: eelkäijad ja eellugu

Vaata ka *laterna magica*, panoraam ja dioraam. Keemikud, näiteks Humphry Davy, hakkasid valgustundlikke aineid uurima ja loodud kujutise kinnisteid otsima.

### 19. sajand: varased tehnoloogiad

## Fotograafia alaliigid

ESTCube-1 tehtud satelliidifotosid
Suitsuga täidetud ja lõhatud õhupalli pildistamine välgu ja helipäästiku abil.
Digitaalfotograafia on fotograafia alaliik, kus tulemuseks on digitaalne pilt, mida saab vaadata arvutiekraanil või mõne muu seadme vahendusel või teha sellest printimise teel paberfoto. Digitaalfotograafias salvestatakse pilt digitaalse infona.

Digitaalfotograafia eeliseks võrreldes filmile pildistamisega on vahetu tulemus ja operatiivsus. See võimaldab vaadata pilti kohe pärast pildistamist, edastada seda elektrooniliselt ilma füüsilise kohale viimiseta, töödelda, kasutada ja väljastada füüsilisel kujul.

## Fotograafia stiilid

* Pitoreskne fotograafia ehk pitorealism
* Puhas fotograafia

## Vaata ka

* Fotograafia mõisteid
* Välismaa fotograafide loend
* Eesti fotograafide loend
* Dokumentalistika Loodusfotograafias läheb sageli vaja teleobjektiivi, õhtustes tingimustes ka statiivi. 2017. aastal Tartu lähistel Emajõe ääres
* Eesti Fotopärand
* Eesti fotoharidus

## Kirjandus

* Peeter Linnap. "Eesti Fotograafia Ajalugu 1839-2015". Tartu Kõrgem Kunstikool Pallas, 2016.
* Kaljula Teder. "Eesti fotograafia teerajajaid. Sada aastat (1840–1940) arenguteed". Illustreeritud fotodega muuseumide, raamatukogude, arhiivide, klubide ja eraisikute kogudest.) Tallinn, Eesti Raamat 1972. 148 lk.
* Moonika Teemus. *Reisides toas. Pano-, kosmo- ja dioraamadest Tallinnas ja Tartus (1826–1850)*. Tartu 2005. ISBN 9949-11-122-6
# Attila

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib hunnide juhist; Giuseppe Verdi ooperi kohta vaata artiklit Attila (ooper); muude tähenduste kohta vaata lehte Attila (täpsustus).* |

---

Eugène Delacroix' maal (1843–1847)
Attila hunnide impeerium
**Attila** (gooti keeles tähendab isakest, saksa Etzel, vanapõhja Atli või Atle, kutsutud ka **Jumala vitsaks**; umbes 406–453) oli hunnide hõimuliidu juht 434–453 (algul koos vend Bledaga, aastast 445, pärast venna tapmist, üksi).

Resideeris Pannoonias (praegune Ungari). Laiendas hunnide hõimuliitu Volgast ja Kaukaasiast Reinini ja Taanist Doonauni.

451. aastal tungisid hunnid Galliasse, Attila sai Katalaunia lahingus Aetiuse juhitud roomlaste ja germaanlaste liiduväelt lüüa (seda vaid lääneroomlaste jutu järgi ).

452. aastal laastas Attila Itaaliat, kust lahkus pärast paavst Leo I käest suure lunaraha saamist (samal ajal laastas Itaaliat näljahäda).

Attila suri ootamatult aasta hiljem, kui ta veetis pulmaööd germaani vürsti tütre Ildikoga. Tema surma täpsemad asjaolud pole teada. Pärast tema surma hunnide liit lagunes (454). Kuna karismaatilist juhti enam polnud, siis asusid endised liitlased hunnide vastu.

## Viited

## Kirjandus

* Patrick Howarth, “Attila, hunnide kuningas. Inimene ja müüt”. Inglise keelest tõlkinud Epp Tamm, Olion, Tallinn 2000
* Felix Dahn, “Attila” (ajalooline romaan rahvaste rändamise ajast). Saksa keelest tõlkinud Uno Liivaku. Monokkel, Tallinn 2005
* Lev Gumiljov, "Euraasia rütmid" (tõlketa eesti keelde)
# Qin Shi Huangdi

Qin Shi Huangdi
Qin Shi Huangdi
**Qin Shi Huangdi** (sünninimega **Yíng Zhèng**; 259 – 10. september 210 eKr) oli esimene Hiina keiser, Qini dünastiast. Ta valitses aastatel 221–210 eKr.

Shi Huangdi valitses Qini riiki juba alates aastast 247 eKr. Halastamatu ja sõjaka poliitikaga õnnestus tal veerandi sajandi jooksul kõik tülitsevad Vana-Hiina väikeriigid alistada ning need esimest korda ühtseks keisririigiks liita. Ta valitses legistliku doktriini järgi, mis tähendas sisuliselt totalitaristliku riigi loomist: inimesed pidi jagatama sõjaväeüksuste kombel gruppidesse ja ühe eksimuse eest pidid kannatama kõik grupi liikmed. Et tagada keisririigi ühtsust, lasi Shi Huangdi lammutada endiste väikeriikide piiridel olevad kaitsemüürid ning alustas Suure Hiina müüri rajamist oma riigi põhjapiirile, et kaitsta seda rändrahvaste rünnakute eest.

Lühikese ajaga muutus Shi Huangdi loodud impeerium väga võimsaks ning tema armee kasvas arvatavasti enam kui poole miljoni meheliseks. Ta asus korraldama suuri vallutusi lõuna suunas ning läänes saavutas ta esimesed diplomaatilised kontaktid Rooma impeeriumiga (Qini dünastia nimest tuleneb ka Hiina nimi Euroopa keeltes).

Legistlik riigiideoloogia ei osutunud siiski kuigivõrd edukaks, sest vaid sõjalisele jõule ja karistustele tuginev riigiaparaat toimis vaid osava ja halastamatu Shi Huangdi võimul olles.

Shi Huangdi suri 49 aasta vanuses aastal 210 eKr olles mitu kuud kestnud ringreisil mööda riiki. Ta suri juulis või augustis. Keisri surma varjati (ka enamiku kaaskondlaste eest) kuni saabumiseni kahe kuu pärast pealinna Xianyangi.

Pärast tema surma võimule saanud tema noorim poeg Er Shi kaotas peagi võimu ning nii Qini riik kui ka dünastia hääbusid. Shi Huangdi loodud Hiina impeeriumi idee osutus siiski püsivaks, keisririik püsis mõningate vaheaegadega kuni 1912. aastani ning ka tänapäeva Hiina Rahvavabariigis on säilinud mitmeid Hiina impeeriumile omaseid jooni.

Grupp terrakotast sõdalasi
Shi Huangdimausoleumi lähedal Shaanxi provintsis Xi'ani lähedal leiti 1974. aastal terrakotasõdalased, sõdalased olid mõeldud kaitsma Qin Shi Huangdid surnuteriigis pärast tema surma.

## Vaata ka

* Vana-Hiina
* Hiina keisrite loend
* amb

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Zhuangxiang** | **Qini kuningas** 247–210 eKr | Järgnev: **Qin Er Shi** |
| Eelnev **-** | **Hiina keiser** 221–210 eKr |
# Varjunimi

**Varjunimi** on sõna või nimi, mida kasutatakse salaja teisele nimele, sõnale või isikule viitamiseks. Varjunimesid kasutatakse sageli sõjalisel otstarbel või luures, kus on tarvis varjata inimeste isiksusi. Lisaks on varjunimede edastamisel eksimisvõimalus väiksem kui pärisnimedega.
# Akronüüm

**Akronüüm** (vanakreeka sõnadest ἄκρος *akros* 'äärmine' ja ὄνυμα *onyma* 'nimi') on sõnana häälduv ühend, mis on moodustunud mitme sõna algustähtedest.

Näiteks **EKI** – Eesti Keele Instituut.

## Vaata ka

* kolmetähelised lühendid ehk kolmetähelised akronüümid (inglise keeles *three-letter acronym, TLA*)
* lühend
* bakronüüm

## Viited
# Yorki dünastia

**Yorki dünastia** oli Inglise kuningadünastia Plantagenetide kõrvalharu, mis oli nime saanud 3. Yorki hertsogi Richardi järgi. Yorkid võitlesid oma vaenlaste Lancasteritega Inglismaa trooni pärast 30 aastat. Seda verist kodusõda nimetatakse Rooside sõjaks, kuna Yorkide vapil oli valge ja Lancasterite vapil punane roos.

Yorke saatis selles võitluses pikka aega edu, kuid kui Richard III langes Bosworthi lahingus 1485. aastal, sai võimule tema vennatütre mees Henry Tudor ja pani aluse Tudorite dünastiale.

## Yorki dünastiast Inglismaa kuningad

* 1461–1470 ja 1471–1483 Edward IV (3. Yorki hertsogi Richardi poeg)
* 1483 Edward V (eelmise poeg)
* 1483–1485 Richard III (Edward IV vend)

## Galerii

* Edward IV
* Edward V
* Richard III
# Valois'd

**Valois'd** olid Prantsusmaa kuningadünastia, mis valitses aastatel 1328–1589. Dünastia kuulus Kapetingide suguvõsa kõrvalharusse ja sai nime Valois' krahvkonna järgi.

Valois'de dünastia algas pärast Kapetingide pealiini hääbumist Charles IV surmaga ning lõppes kuningas Henri III surmaga 1589. aastal. Dünastia valitsemisajal toimusid Prantsusmaal mitmed olulised sündmused, sealhulgas Saja-aastane sõda, riigi tsentraliseerumine ning usutülid ja hugenotisõjad 16. sajandil.

Valois'de dünastia kuningad:

* Philippe VI 1328–1350
* Jean II Hea 1350–1364
* Charles V 1364–1380
* Charles VI 1380–1422
* Charles VII 1422–1461
* Louis XI 1461–1483
* Charles VIII 1483–1498
* Louis XII 1498–1515
* François I 1515–1547
* Henri II 1547–1559
* François II 1559–1560
* Charles IX 1560–1574
* Henri III 1574–1589

## Vaata ka

* Valois-Burgundia dünastia
* Valois-Anjou dünastia, Napoli kuningriik#Napoli Anjou kuningriik
* Dünastiate loend
# Ajaloolane

**Ajaloolane** on teadlane, kelle uuritavaks valdkonnaks on ajalugu.

Ajaloolase alaliikideks võib kitsama uuritava valdkonna järgi pidada näiteks genealooge, kirikuloolasi, kirjandusloolasi, koduloolasi, kunstiajaloolasi, majandusajaloolasi, mereajaloolasi, muusikaajaloolasi, sõjaajaloolasi, teadusajaloolasi, usundiloolasi, õigusajaloolasi

Ajalooteaduse arengut ja meetodeid, samuti ajaloolase professiooni arengut uuriv teadusharu on historiograafia.

## Vaata ka

* Ajaloolaste loend