Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Peng Dehuai

Peng Dehuai (1955)
**Peng Dehuai** (hiina 彭德怀, *pinyin*'is *Péng Déhuái*; 24. oktoober 1898 Shixiang, Hunan – 29. november 1974 Peking) oli Hiina Rahvavabariigi sõjaväelane ja riigitegelane.

8. oktoobril 1950 määrati Peng Dehuai Hiina Rahvavabastusarmee ülemjuhatajaks. Sellele ametikohale jäi ta kuni Korea sõja lõpuni 1953. aastal.

28. septembrist 1954 kuni 17. septembrini 1959 oli Peng Dehuai Hiina Rahvavabariigi kaitseminister.

Peng Dehuai kritiseeris Mao Zedongi Suure hüppe poliitikat, mille eest ta sattus ebasoosingusse ja vabastati ministriametist. Kultuurirevolutsiooni ajal 1966. aastal ta vahistati ja anti hungveipingide kätte, kes teda peksid ja piinasid.

Ta rehabiliteeriti postuumselt 1978. aastal.

## Viited
# Oktav

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib helikõrguste intervallist. Helikõrguspiirkonna mõõtühiku kohta vaata artiklit oktav (helikõrguspiirkond); teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Oktav (täpsustus)* |

---

|  |
| --- |
| Intervallid |
|
Priim
Sekund
Terts
Kvart
Kvint
Sekst
Septim
Oktav
Noon
Deetsim
Undeetsim
Duodeetsim
Tertsdeetsim |
| Vaata ka |
|
Pooltoon/tervetoon
Tritoon
Mikrointervall
Tsent |

**Oktav** ehk **oktaav** ( < ladina k *octavus* "kaheksas") on intervall, mille astmeline suurus on 8 ja tooniline suurus sõltub intervallist:

* puhas oktav – tooniline suurus 6 tooni;
* vähendatud oktav – tooniline suurus 5½ tooni;
* suurendatud oktav – tooniline suurus 6½ tooni.

Näited: a – puhas oktav, b – vähendatud oktav; c – suurendatud oktav.

## Kuula

* Puhas oktav üles
* Puhas oktav alla

## Vaata ka

* Diatooniline intervall
* Altereeritud intervall
* Enharmooniline intervall
# Itaalia keel

| itaalia keel (italiano) |
| --- |
| Kõneldakse |  Itaalia  Šveits  Malta  Argentina  Uruguay  Somaalia  Brasiilia ja mujal. |
| Kokku kõnelejaid |
65 miljonit |
| Keelesugulus |
indoeuroopa keeled  itali keeled   romaani keeled     **itaalia keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |
Itaalia, San Marino, Vatikan, Šveits,  Euroopa Liit |
| Keelehoole |
Accademia della Crusca (mitteametlik) |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
it |
| ISO 639-2 |
ita |
| ██ Riigi keel ██ Koloniaalajast mõnel määral kasutusel ██ Mõnes paigas levinud |

**Itaalia keel** on indoeuroopa keelkonna romaani rühma keel, mida kõneleb umbes 61,5 miljonit inimest Itaalias, Šveitsis, kohati Aafrikas ja mujal. Itaalia keel on kujunenud rahvaladina keelest. Keele esimesed kirjalikud mälestised pärinevad 9.–10. sajandist. Kirjakeel on kujunenud Firenze ümbruse murde alusel (Dante ja Boccaccio loomingu mõjul). Itaalia keelest pärineb suur osa muusika oskussõnavarast.

* Käekiri Itaalia koolides (XX - XXI sajand)

## Viited

## Kirjandus

* Berloco, Fabrizio (2018), *The Big Book of Italian Verbs: 900 Fully Conjugated Verbs in All Tenses. With IPA Transcription, 2nd Edition* (2. väljaanne), Lengu, ISBN 9788894034813.
* Simone, Raffaele (2010), *Enciclopedia dell'italiano*, Treccani.
* Palermo, Massimo (2015), *Linguistica italiana*, Il Mulino, ISBN 9788815258847.

## Välislingid

* Itaalia nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
# Muusikaline heli

|  |
| --- |
| See artikkel on muusikateooria kategooriast. |
| Muusikaline heli |
| Helirida |
| Intervallid |
| Helistik |
| Akordid |
| Noodikiri |

**Muusikaline heli** ehk **muusikaheli** ehk **toon**, on heli, millel on lisaks muudele heli põhiomadustele helitugevusele, helikestusele, tämbrile ja toposele selgelt eristatav helikõrgus. Heli, millel selgelt eristatav helikõrgus puudub, nimetatakse müraks.

Tuleb teha vahet mõistete "muusikaline heli" ja "muusikas kasutatav heli" vahel, kuna muusikas kasutatakse kõiki võimalikke helisid.

Muusikalised helid koosnevad harmoonilistest võnkumistest. Muusikalised helid jagunevad

* lihthelideks ehk lihttoonideks ehk puhastoonideks, mis koosnevad ainult ühest harmoonilisest võnkumisest

x = a sin ω t
* liithelideks ehk liittoonideks, mis koosnevad paljudest erineva sageduse ja amplituudiga võnkumistest:

x1 = a1 sin ω1t
x2 = a2 sin ω2t
x3 = a3 sin ω3t
## Vaata ka

* Liitheli
* Lihtheli

## Kirjandus

* Sundberg, Johan 1995: "Õpetus muusikahelidest", inglise keelest tõlkinud Liina Fjuk, Urve Lippus, Tauno Pajusaar, Rauno Remme ja Jaan Ross. Scripta Musicalia. ISBN 9985-9026-1-0

## Välislingid

* Mehhaanilised võnkumised ja lained. Akustika
* Muusikalistest universaalidest
* Vaikus ja müra
*
# Mažoor

**Mažoor** (ladina k *major*, 'suur') ehk **duur** (ladina k *dūrus*, 'karm, kõva') on muusikas helilaad, mille I ja III astme intervall on suur terts.

Mažoori liigid:

* loomulik mažoor struktuuriga 1 - 1 - ½ - 1 - 1 - 1 - ½ tooni, (näiteks loomulik mažoorne helirida C-st on *c*, *d*, *e*, *f*, *g*, *a*, *h*)
* harmooniline mažoor (madaldatud VI astmega) struktuuriga 1 - 1 - ½ - 1 - ½ - 1½ - ½ tooni, (näiteks harmooniline mažoorne helirida C-st on *c*, *d*, *e*, *f*, *g*, *as*, *h*)
* meloodiline mažoor (madaldatud VI ja VII astmega) struktuuriga 1 - 1 - ½ - 1 - ½ - 1 - 1 tooni, (näiteks meloodiline mažoorne helirida C-st on *c*, *d*, *e*, *f*, *g*, *as*, *b*)

Mažoorse helistiku nimetus kirjutatakse suure algustähega (näiteks Do-mažoor ehk C-duur jne).

### Vaata ka

* duur-moll-süsteem
* mažoorne helirida
* minoor
* diatooniline helirida

|  |
| --- |
| Mažoor • Mažoorne helirida |
|
Loomulik mažoor ·
Harmooniline mažoor ·
Meloodiline mažoor |
| Minoor • Minoorne helirida |
|
Loomulik minoor ·
Harmooniline minoor ·
Meloodiline minoor |
# Mol

|  |  |
| --- | --- |
|  | *See on täpsustuslehekülg. Vajaduse korral muuda palun siia suunaval leheküljel lingi sihtkoht täpseks.* |

---

**Mol** võib olla:

* Moli vald, vald Belgias
* Mol (Vojvodina), linn Serbias

**mol** võib olla:

* mooli tähis
# Rooma numbrid

**Rooma numbrid** moodustavad Vana-Roomast pärit liitmis-lahutamisprintsiibil põhineva arvusüsteemi. Roomlased võtsid oma arvusüsteemi üle etruskidelt. Algset süsteemi muudeti keskajal, selle tulemuseks on tänapäeval kasutusel olevad Rooma numbrid.

Rooma numbrid põhinevad ladina kirjatähtedel, millele on antud numbrilised väärtused. Rooma numbrite kirjutamiseks kasutatakse seitset suurtähte: I, V, X, L, C, D ja M. Neile on antud järgmised väärtused:

| Märk (täht) | Väärtus | Ladinakeelne nimetus |
| --- | --- | --- |
| I | 1 (üks) | *unus* |
| V | 5 (viis) | *quinque* |
| X | 10 (kümme) | *decem* |
| L | 50 (viiskümmend) | *quinquaginta* |
| C | 100 (sada) | *centum* |
| D | 500 (viissada) | *quingenti* |
| M | 1000 (tuhat) | *mille* |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1 = I | 10 = X | 100 = C |
| 2 = II | 20 = XX | 200 = CC |
| 3 = III | 30 = XXX | 300 = CCC |
| 4 = IV | 40 = XL | 400 = CD |
| 5 = V | 50 = L | 500 = D |
| 6 = VI | 60 = LX | 600 = DC |
| 7 = VII | 70 = LXX | 700 = DCC |
| 8 = VIII | 80 = LXXX | 800 = DCCC |
| 9 = IX | 90 = XC | 900 = CM |

Neid märke liitmis-lahutamisprintsiibil järjestades saadakse naturaalarvude vahepealsed väärtused, kusjuures lähtutakse järgmistest reeglitest:

* märgi kordamine tähendab liitmist (näiteks III = 1 + 1 + 1 = 3, XX = 10 + 10 = 20);
* väiksema numbri järgnemine suuremale tähendab liitmist, (näiteks VI = 5 + 1 = 6, CLV = 100 + 50 + 5 = 155); üksteisele võib järgneda kuni kolm ühesugust märki (näiteks mitte IIII, vaid IV);
* väiksema numbri eelnemine suuremale tähendab, et ta tuleb suuremast lahutada (näiteks IV = 5 – 1 = 4, CM = 1000 – 100 = 900); eelneda võib ainult üks märk (näiteks 80 ei kirjutata mitte XXC, vaid LXXX);
* märk I võib seista ainult märkide V ja X ees, märk X märkide L ja C ees ning märk C märkide D ja M ees (näiteks 99 kirjutatakse XCIX, mitte IC);
* Rooma numbritel põhinevas arvusüsteemis puudub vajadus ja võimalus nulli märkimiseks.

Näiteid: 47 (40 + 7) – XLVII; 386 (300 + 80 + 6) – CCCLXXXVI; 1001 (1000 + 1) – MI); 2018 (2000 + 10 + 8) – MMXVIII; 1354 (1000+300+50+4) – MCCCLIV

## Alternatiivid

Kella numbrilaud rooma numbritega
* ajalooliselt on kasutatud numbreid IIII (4) ja VIIII (9);
* kella numbrilaudadel kasutatakse 4 tähistamiseks Rooma numbrit IIII;
* mõnikord kasutatakse numbri 18 tähistamiseks Rooma numbreid XIIX ja IIXX (*duodeviginti*);
* 98 ja 99 tähistamiseks kasutatakse mõnikord Rooma numbreid IIC (*duodecentum*) ja IC (*undecentum*);
* mõnikord välditakse Rooma numbri märke V ja L;
* 20. sajandi algusest pärinevad numbri 900 erinevad kirjutusviisid (DCCCC ja DCD).

## Viited

## Välislingid

* Rooma numbrite kalkulaator
* Araabia numbrite teisendamine rooma numbriteks
# Pooltoon

|  |
| --- |
| Intervallid |
|
Priim
Sekund
Terts
Kvart
Kvint
Sekst
Septim
Oktav
Noon
Deetsim
Undeetsim
Duodeetsim
Tertsdeetsim |
| Vaata ka |
|
Pooltoon/tervetoon
Tritoon
Mikrointervall
Tsent |

**Pooltoon** võib olla

* diatooniline – pooltoon, mis esineb kahe kõrvutise astme vahel. Näiteks: e-f, h-c, c-des, dis-e
* kromaatiline – pooltoon, mis tekib sama astme diatoonilise ja altereeritud heli vahel või vastupidi. Näiteks: c-cis, des-d aga ka fis-fisis, geses-ges

Pooltoon on 1/12 oktavit. Kui võtta oktav kõrgusmahu mõõtühikuks, siis oktavis on 12 pooltooni. Klaveril teevad pooltoone mustad klahvid.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Kromaatiline pooltoon** |  | 76.05 |  |  | 76.05 |  | 76.05 |  | 76.05 |  |  | 76.05 |  |  |
| **Helikõrgus** | C | C | D | E | E | F | F | G | G | A | B | H | C |
| **Tsent** | 0.000 | 76.05 | 193.2 | 310.3 | 386.3 | 503.4 | 579.5 | 696.6 | 772.6 | 889.7 | 1007 | 1083 | 1200 |
| **Diatooniline pooltoon** |  |  | 117.1 | 117.1 |  | 117.1 |  | 117.1 |  | 117.1 | 117.1 |  | 117.1 |  |

## Vaata ka

* Helirida
* Intervallid
# Enharmonism

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel käsitleb enharmonismi erinimeliste helikõrguste sama- või erikõlalisuse tähenduses. Enharmoonilise tetrakordi kohta vaata artikkel tetrakord. Võrdtempereeritud häälestuses esineva võimaluse kohta helide kõrgust muutmata muuta nende kirjutusviisi ja nimetust vaata artikkel enharmoonia.* |

---

**Enharmonism** on tänapäeva muusikateoorias kontseptsioon, mille kohaselt sama helikõrgust võib tähistada eri nimega. Enharmonismi näiteks on sama helikõrguse kirjutamine näiteks *his* = *c* = deses või *cis* = *des*.

Absluutne enharmonism on võimalik ainult võrdtempereeritud häälestuses. Kuna praktiline musitseerimine tihti ei põhine võrdtempereeritud häälestusel, loetakse enharmonismi teoreetilisse raami kuuluvaks ka olukord, kus näiteks *fis* ja *ges* intoneeritakse küll veidi erinevalt, kuid määratletakse enharmooniliselt sama helikõrgusena.

## Helikõrguste enharmonism

* enharmooniline heli - samakõlaline, kuid noodikirjas erinevalt märgitud ja eri nimetusega helid (näiteks Cis ja Des)

## Intervallide enharmonism

* enharmooniline intervall - samakõlaline intervall, mis on erineva astmelise suurusega, kuid sama toonilise suurusega intervall (suurendatud kvart ja vähendatud kvint)

## Helistike enharmonism

* enharmooniline helistik samakõlaline, kuid noodikirjas ja nimetuselt erinevad helistikud (näiteks Cis duur ja Des duur)

## Välislingid

* Thomas Nicholson; Marc Sabat. Fundamental Principles of Just Intonation and Microtonal Composition
# C-duur

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on muusika mõistest; Eesti ansambli kohta vaata C-duur (ansambel)* |

---

C-duur|  |
| Paralleelhelistik |
a-moll |
| Samanimeline helistik |
c-moll |
| Helirea noodid |
|
C, D, E, F, G, A, H, C |

**C-duur** ehk **do-mažoor** on C-st üles ehitatud mažoorne helirida.

C-duur helirida loomulikus mažooris

* C-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris

c, d, e, f, g, **as**, h, c

* C-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris

c, d, e, f, g, **as**, **b**, c

## Vaata ka

* Mažoor
# Kolmkõla

kolmkõla| Koosneb akordi helidest |
| --- |
|
kvint |
|
terts |
|
priim |
| Akordi kujud |
|
kolmkõla |
|
sekstakord |
|
kvartsekstakord |
| Akordi tähistus |
|
KK (dkk), kk (mkk), >kk, <kk |

**Kolmkõla** ehk **tertskvintakord** ehk **tertsakord** on kolmest erinevast heliklassist koosnev akord, mille põhikuju helid paiknevad kahe ülestikuse tertsina.

Näide: C-duur kolmkõla põhikuju ehitatakse heliklassidest *C* (0), *E* (4) ja *G* (7), millest *C* ja *E* vahe on suur terts ning *E* ja *G* vahe väike terts .

Kolmkõla põhikuju helide nimetused on (altpoolt lugedes) priim, terts ja kvint.

## Kolmkõla liigid

Olenevalt tertside suurusest tekivad järgmised kolmkõlad:

* mažoorkolmkõla ehk suur kolmkõla akordi heli
	+ priimi ja tertsi vahel on suur terts
	+ tertsi ja kvindi vahel väike terts
* minoorkolmkõla ehk väike kolmkõla akordi heli
	+ priimi ja tertsi on vahel väike terts
	+ tertsi ja kvindi vahel suur terts
* vähendatud kolmkõla koosneb kahest väiksest tertsist ja akordi heli priimi ja kvindi vahel on vähendatud kvint
* suurendatud kolmkõla koosneb kahest suurest tertsist ja akordi heli priimi ja kvindi vahel on suurendatud kvint

## Konsoneerivad ja dissoneerivad kolmkõlad

Mažoorsed ja minoorsed kolmkõlad on konsoneerivad, suurendatud ja vähendatud kolmkõlad dissoneerivad kooskõlad.

## Kolmkõla neljahäälne seade

Kolmkõla neljahäälne seade on välja kujunenud koorimuusikas seoses inimhäälte jaotusega 4 põhiliiki: sopran, alt, tenor, bass. Neid nimetusi kasutatakse ka instrumentaalmuusikas. Neljahäälne segakoori seade kirjutatakse kahele noodijoonestikule: ülemisele sopran ja alt viiulivõtmes ning alumisele tenor ja bass bassivõtmes.

## Kolmkõla ulatus

Kolmkõla ulatuse määravad intervallid soprani, aldi ja tenori vahel. Ulatuse määramisel ei arvestata tenori ja bassi vahel tekkinud intervalli.

* kolmkõla kitsas ulatuses kui intervallid kahe naaberheli vahel ei ületa kvarti ehk tenori ja soprani kaugus on väiksem kui oktav
* kolmkõla on laias ulatuses kui naaberhelide vahel tekivad kvindid ja sekstid ehk tenori ja soprani kaugus on suurem kui oktav

## Kolmkõla meloodiline seis

Akordi meloodilise seisu määrab sopran.

Kui sopranis on

* priim, on kolmkõla priimi meloodilises seisus
* terts, on kolmkõla tertsi meloodilises seisus
* kvint, on kolmkõla kvindi meloodilises seisus

Bassis esinev priim viitab kolmkõla põhikujule, terts sekstakordile ja kvint kvartsekstakordile.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Kolmkõla kvindi meloodilises seisus | Kolmkõla priimi meloodilises seisus | Kolmkõla tertsi meloodilises seisus |

## Kolmkõlade kujud

 *Pikemalt artiklis Akordi kuju*

Kolmkõlade kuju määrab bass. Kolmkõladel on kolm kuju:

* põhikuju
* sekstakord
* kvartsekstakord

## Kolmkõlad heliridades

| Alumine terts | Ülemine terts | kolmkõla | Loomulik mažoor | Harmooniline minoor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| väike
  | väike
  | **vähendatud** | VII
  | II, VII
  |
| väike
  | suur
  | **minoor** | II, III, VI
  | I, IV
  |
| suur
  | väike
  | **mažoor** | I, IV, V
  | V, VI
  |
| suur
  | suur
  | **suurendatud** | –
  | III
  |

## Välislingid
# Dominant

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib muusikamõistest; ökoloogiamõiste kohta vaata artiklit Dominant (ökoloogia)* |

---

**Dominant** ( < ladina keelest, "valitseja") on helirea viies aste.

Harmoonias on dominant üks diatoonilistest funktsioonidest.

## Vaata ka

* Dominantkolmkõla
* Dominantseptakord
* Dominanthelistik
# Muusikateooria

|  |
| --- |
| See artikkel on muusikateooria kategooriast. |
| Muusikaline heli |
| Helirida |
| Intervallid |
| Helistik |
| Akordid |
| Noodikiri |

**Muusikateooria** on distsipliin, mis tegeleb muusika elementide ning muusika loomise, kirjapanemise, esitamise, tajumise ja analüüsimise erinevate aspektide uurimisega.

Muusikateooria on muusikateaduse aladistsipliin.

Muusikateooriaga tegelev isik on muusikateoreetik.

## Vaata ka

* Muusikateooria mõistete süstemaatiline loend
* Olulisemate muusikateoreetiliste tekstide kronoloogiline loend

## Välislingid

* MUSIIKINTEORIA 1 (soome keeles)
* MUSIC THEORY 1 (inglise keeles)
* Muusikateooria õpik
* Open Music Theory
* Robert Hutchinson. Music Theory for the 21st-Century Classroom]
# Harmoonia (muusika)

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on akordide ühendamisest ja suhetest. Helide üheaegse kõlamise kohta vaata artikkel akord.* |

---

**Harmoonia** ehk **akordijärgnevus** on muusikas akordide ühendamine ja suhted.

Harmooniaks nimetatakse ka akordide ühendamise ja suhete teooriat ning õpetust.

Harmoonia mõiste hõlmab nii üheaegselt kõlavatest helidest moodustuvaid akorde kui ka akordide järgnevusi. See tähendab, et harmoonia tekib üheaegselt kõlavate helide kombineerimisel akordideks ning akordijärgnevustes.

Harmoonia mõistet kasutatakse ka üheaegselt kõlavate helide kombinatsioone reguleerivate struktuursete põhimõtete süsteemi tähenduses. Harmoonia kui teooria käsitlemisel on läbi sajandite tekkinud terve teoreetilise kirjanduse korpus.

## Vaata ka

* Harmoonia mõisteid

* Laiendatud tonaalsus
# Toonika

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on mõistest muusikas; Eesti ansambli kohta vaata artiklit Toonika (ansambel)* |

---

**Toonika** on muusikas helirea esimene aste.

Harmoonias on toonika üks funktsioonidest.
# Mediant

**Mediant** (ladina keeles *medius*, keskmine), ka **ülemine mediant** on muusikas duur- või moll-helilaadi III aste, mille funktsioon on olla vaheastmeks I astme (toonika) ja V astme (dominandi) vahel.

Rousseau kirjutab oma muusikaentsüklopeedias "Dictionnaire de musique" (1768), et mediant "määrab helilaadi", kuna intervall, mis seob medianti toonikaga, suur või väike terts, määrab, kas helilaad on duur või moll.
# Subdominant

**Subdominant** ( < ladina keelest, "alumine valitseja") on muusikas helilaadi neljas aste.

Harmoonias on subdominant üks diatoonilistest funktsioonidest.