Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kolme riigi ajastu

Kolme riiki 262. aastal
**Kolme riigi ajastu** oli periood Hiina ajaloos, osa killustatuse ajastust, mil pärast Hani dünastia kokkuvarisemist jagunes keisririik kolmeks rivaalitsevaks riigiks. Rangelt võttes kestis kolme riigi ajastu Wei riigi rajamisest aastal 220 kuni aastani 280, kui langes Wu riik, kuid paljud hiina ajaloolased peavad ajastu alguseks erinevaid varasemaid aastaid Hani dünastia lagunemise perioodil.

Kolm riiki olid Wei riik (220–264), Wu riik (222–280) ja Shu Hani riik (221–263).

Eesti keeles ilmunud raamat Kolmevalitsus kirjeldab selle perioodi sündmusi.
# Viie dünastia ajastu

**Viie dünastia ja kümne kuningriigi ajastu** (hiina keele lihtsustatud kirjaviisis 五代十國, traditsioonilises 五代十国, Wǔdài Shíguó) oli Hiina ajaloos 907–960/979 pKr aset leidnud poliitiliste muutuste periood, mis jäi Tangi dünastia languse ja Songi dünastia rajamise vahele.

Sel ajastul vahetusid Põhja-Hiinas kiiresti viis dünastiat ja loodi enam kui tosin sõltumatut riiki, enamik neist Lõuna-Hiinas. Traditsiooniliselt loetletakse neist siiski vaid kümme, millest tuleneb ajastu nimi. Mõned ajaloolased nagu Bo Yang loetlevad 11 riiki, lisades Yani ja Qi, kuid mitte Põhja-Hani, pidades seda vaid hilise Hani dünastia jätkuks. Sel ajastul rajati ka Liao dünastia.

Hiline Liangi dünastia (kollane) ja selle kaasaegsed kuningriigid.

|
**HIINA AJALUGU** |
| --- |
| **VANAAEG** |
| **3 monarhi ja 5 keisrit** |
| **Xia dünastia** 2070–1600 eKr |
| **Shangi dünastia** 1600–1046 eKr |
| **Zhou dünastia** 1122–256 eKr |
|   **Lääne-Zhou** |
|   **Ida-Zhou** |
|     Kevadete-sügisete ajastu |
|     Sõdivate riikide ajastu |
| **KEISRIRIIGI AEG** |
| **Qini dünastia** 221 eKr–206 eKr |
| **Hani dünastia** 206 eKr–220 pKr |
|   **Lääne-Hani** |
|   **Xini dünastia** |
|   **Ida-Hani** |
| **Kolm kuningriiki** 220–280 |
|   **Wei, Shu & Wu** |
| **Jini dünastia** 265–420 |
|   **Lääne-Jin** |
|   **Ida-Jin** | **16 kuningriiki** 304–439 |
| **Lõuna- ja põhjadünastiad** 420–589 |
| **Sui dünastia** 581–619 |
| **Tangi dünastia** 618–907 |
| **5 dünastiat & 10 kuningriiki** 907–960 | **Liao dünastia** 907–1125 |
|  |  |
| **Songi dünastia** 960–1279 |  |
|   **Põhja-Song** |  | **Lääne-Xia** |
|   **Lõuna-Song** | **Jin** |  |
| **Yuani dünastia** 1271–1368 |
| **Mingi dünastia** 1368–1644  |
| **Qingi dünastia** 1644–1911  |
| **UUSAEG** |
|  **Hiina Vabariik** 1912–1949 | **Hiina keisririik**  1915–1916 |
| **Hiina Rahvavabariik** 1949–  | **Hiina Vabariik** (Taiwanil) |
| Hiina ajalugu Hiina dünastiad Hiina sõjaajalugu Hiina kunsti ajalugu Hiina tehnika ja teaduse ajalugu Hiina hariduse ajalugu |
| See kast: * vaata
* redigeeri
 |

**Viis dünastiat**:

* Hiline Liangi dünastia (1. juuni 907–923)
* Hiline Tangi dünastia (923–936)
* Hiline Jini dünastia (936–947)
* Hiline Hani dünastia (947–951 või 979, sõltuvalt sellest, kas Põhja-Hani peetakse selle dünastia osaks)
* Hiline Zhou dünastia (951–960)

**Kümme kuningriiki**: Wu (907–937), Wuyue (907–978), Min (909–945), Chu (907–951), Lõuna-Han (917–971), Varane Shu (907–925), Hiline Shu (934–965), Jingnan (924–963), Lõuna-Tang (937–975), Põhja-Han (951–979).

Muud riigid: Yan, Qi, Zhao, Yiwu Jiedushi, Dingnan Jiedushi, Wuping Jiedushi, Qingyuan Jiedushi, Yin, Ganzhou, Shazhou ja Liangzhou.
# Jini dünastia (1115–1234)

---

|  |
| --- |
| **Suur-Jin**

---

1115–1234 |
|  |
| Valitsusvorm |
Monarhia |
| Keiser |
Taizu (esimene, 1115–1123) Mo (viimane, 1234) |
| Pealinn |
Huiningfu (1122–1153) Zhongdu (1153–1214) Kaifeng (1214–1233) Caizhou (1233–1234) |
| Religioon |
Budism Taoism Konfutsianism Hiina rahvausund |
| Pindala |
2 300 000 km² (1126) |
| Rahvaarv |
53 000 000 (1207) |
| Peamised keeled |
Keskhiina (vanamandarini) Tšurtšeni Kitai |
|

| Eelnev | Järgnev |
| --- | --- |
| Liao Põhja-Song | Mongolite riik Lõuna-Song Suur-Liao Ida-Xia Ida-Liao |

 |

|
**HIINA AJALUGU** |
| --- |
| **VANAAEG** |
| **3 monarhi ja 5 keisrit** |
| **Xia dünastia** 2070–1600 eKr |
| **Shangi dünastia** 1600–1046 eKr |
| **Zhou dünastia** 1122–256 eKr |
|   **Lääne-Zhou** |
|   **Ida-Zhou** |
|     Kevadete-sügisete ajastu |
|     Sõdivate riikide ajastu |
| **KEISRIRIIGI AEG** |
| **Qini dünastia** 221 eKr–206 eKr |
| **Hani dünastia** 206 eKr–220 pKr |
|   **Lääne-Hani** |
|   **Xini dünastia** |
|   **Ida-Hani** |
| **Kolm kuningriiki** 220–280 |
|   **Wei, Shu & Wu** |
| **Jini dünastia** 265–420 |
|   **Lääne-Jin** |
|   **Ida-Jin** | **16 kuningriiki** 304–439 |
| **Lõuna- ja põhjadünastiad** 420–589 |
| **Sui dünastia** 581–619 |
| **Tangi dünastia** 618–907 |
| **5 dünastiat & 10 kuningriiki** 907–960 | **Liao dünastia** 907–1125 |
|  |  |
| **Songi dünastia** 960–1279 |  |
|   **Põhja-Song** |  | **Lääne-Xia** |
|   **Lõuna-Song** | **Jin** |  |
| **Yuani dünastia** 1271–1368 |
| **Mingi dünastia** 1368–1644  |
| **Qingi dünastia** 1644–1911  |
| **UUSAEG** |
|  **Hiina Vabariik** 1912–1949 | **Hiina keisririik**  1915–1916 |
| **Hiina Rahvavabariik** 1949–  | **Hiina Vabariik** (Taiwanil) |
| Hiina ajalugu Hiina dünastiad Hiina sõjaajalugu Hiina kunsti ajalugu Hiina tehnika ja teaduse ajalugu Hiina hariduse ajalugu |
| See kast: * vaata
* redigeeri
 |

**Jini dünastia** (hiina keeles 金朝, *Jīn cháo*, tšurtšeni keeles *Anchun Gurun*; ka **Tšurtšeni dünastia**; ametlikult **Suur-Jin**) oli viimastest hiina ajaloolistest dünastiatest enne Hiina vallutamist mongolite poolt. See kestis aastatel 1115–1234. Jini dünastiat kutsutakse vahel Tšurtšeni dünastiaks, kuna selle rajaja Taizu oli wanyani-tšurtšeni päritolu.

Jini dünastia sai alguse keiser Taizu ülestõusust Liao dünastia vastu. Olukord Hiina põhjaosas oli ebastabiilne, kuni Jin Liao Xiyusse tõrjus, kus nad moodustasid Lääne-Liao riigi. Pärast Liao väljatõrjumist algas Jini sajandipikkune kampaania Lõuna-Hiinas domineerinud hanide Songi dünastia vastu. Jini tšurtšenid võtsid võimul oles üle hiina kombed ning kindlustasid mongolite kartuses Suurt Hiina müüri. Jini riigis oli kultuurielu aktiivne ning taas pöörduti konfutsianismi.

Endised vasallid mongolid tungisid Jini Tšingis-khaani juhtimisel aastal 1211 ning purustasid kohaliku sõjaväe. Järgnes kaks kümnendit sõdu, mässe, reetmisi ja riigipöördeid, kuni 1234. aastal Jini riik lõpuks alla andis.

## Vaata ka

* Ida-Xia
* Korealaste-tšurtšenite piirikonfliktid

## Viited
# Lääne-Xia

---

|  |
| --- |
| **Suur-Xia**

---

大夏

---

1038–1227 |
|  |
| Valitsusvorm |
Monarhia |
| Keiser |
Jingzong (esimene, 1038–1048) Mo (viimane, 1226–1227) |
| Pealinn |
Xingqing (tänapäeva Yinchuan) |
| Religioon |
Budism (peamiselt) Taoism Konfutsianism Hiina rahvausund |
| Pindala |
1 000 000 km2 (1100) |
| Rahvaarv |
3 000 000 (tipus) |
| Peamised keeled |
Tanguudi Hiina |
|

| Eelnev | Järgnev |
| --- | --- |
| Dingnan Jiedushi Xiliangfu Guiyi ahel Ganzhou Uiguuri Kuningriik Liao Song | Mongolite riik |

 |

|
**HIINA AJALUGU** |
| --- |
| **VANAAEG** |
| **3 monarhi ja 5 keisrit** |
| **Xia dünastia** 2070–1600 eKr |
| **Shangi dünastia** 1600–1046 eKr |
| **Zhou dünastia** 1122–256 eKr |
|   **Lääne-Zhou** |
|   **Ida-Zhou** |
|     Kevadete-sügisete ajastu |
|     Sõdivate riikide ajastu |
| **KEISRIRIIGI AEG** |
| **Qini dünastia** 221 eKr–206 eKr |
| **Hani dünastia** 206 eKr–220 pKr |
|   **Lääne-Hani** |
|   **Xini dünastia** |
|   **Ida-Hani** |
| **Kolm kuningriiki** 220–280 |
|   **Wei, Shu & Wu** |
| **Jini dünastia** 265–420 |
|   **Lääne-Jin** |
|   **Ida-Jin** | **16 kuningriiki** 304–439 |
| **Lõuna- ja põhjadünastiad** 420–589 |
| **Sui dünastia** 581–619 |
| **Tangi dünastia** 618–907 |
| **5 dünastiat & 10 kuningriiki** 907–960 | **Liao dünastia** 907–1125 |
|  |  |
| **Songi dünastia** 960–1279 |  |
|   **Põhja-Song** |  | **Lääne-Xia** |
|   **Lõuna-Song** | **Jin** |  |
| **Yuani dünastia** 1271–1368 |
| **Mingi dünastia** 1368–1644  |
| **Qingi dünastia** 1644–1911  |
| **UUSAEG** |
|  **Hiina Vabariik** 1912–1949 | **Hiina keisririik**  1915–1916 |
| **Hiina Rahvavabariik** 1949–  | **Hiina Vabariik** (Taiwanil) |
| Hiina ajalugu Hiina dünastiad Hiina sõjaajalugu Hiina kunsti ajalugu Hiina tehnika ja teaduse ajalugu Hiina hariduse ajalugu |
| See kast: * vaata
* redigeeri
 |

**Lääne-Xia** (ehk **Xi Xia** (hiina keeles 西夏, *Xī Xià*); ametlikult **Suur-Xia** (hiina keeles 大夏, *Dà Xià*); ka **Tanguudide riik**) oli tanguudide keisririik ja dünastia aastatel 1038–1227. See asus tänapäevases Loode-Hiinas Ningxia, Gansu, Ida-Qinghai, Põhja-Shaanxi, Kirde-Xinjiangi ja Sise-Mongoolia edelaosa aladel ning Välis-Mongoolias. Riigi pindala oli ligi 800 000 ruutkilomeetrit ning pealinn Xingqing (tänapäeva Yinchuan), mis 1227. aastal mongolite poolt hävitati. Kuna mongolite sissetungiga kadusid peaaegu kõik Lääne-Xia kirjalikud andmed ja ehitised, oli riigi ajalugu 20. sajandini ajaloolaste jaoks mõistatuslik.

Lääne-Xia asukoht Hexi koridoris oli soodne, kuna läbi riigi läks Kesk-Aasiasse Siiditee. Kirjandus, kunst, muusika ja arhitektuur olid kõrgelt arenenud. Tänu efektiivsele sõjaväele olid tanguudid Liao, Songi ja Jini dünastiate kõrval Hiinas arvestatav jõud.

## Vaata ka

* Ida-Xia
* Hongfo Pagoda
* Khara-Khoto
* Tanguudi raamatute loend
* Sada kaheksa stuupat
* Tanguudid
* Tangutoloogia

## Viited
# Karakitai

---

|  |
| --- |
| **Suur-Liao**

---

大遼

---

1124–1218 |
|  |
| Valitsusvorm |
Monarhia |
| Keiser |
Dezong (esimene, 1124–1143) Kuchlug (viimane, 1211–1218) |
| Pealinn |
Balasagun |
| Religioon |
Budism Idakirik |
| Pindala |
1 500 000 km² (1210) |
| Riigikeeled |
Keskhiina |
| Peamised keeled |
Kitai Pärsia Vanauiguuri |
|

| Eelnev | Järgnev |
| --- | --- |
| Liao dünastia Karakitai Khanaat Qocho Sogdiana | Mongolite riik |

 |

**Karakitai** (ka **Kara Kitai**; hiina keeles 喀喇契丹, *Kālā Qìdān*, mongoli keeles Хар Хятан, otsetõlkes *Must Kitai*; või **Lääne-Liao dünastia** (hiina keeles 西遼 või 西辽, *Xī Liáo*); ametlikult **Suur-Liao** (hiina keeles 大遼, 大辽, *Dà Liáo*)) oli hiinastatud dünastiariik Kesk-Aasias. Karakitaid juhtisid kitanide Yelü hõim, see oli Liao dünastia riigi järglane. Dünastiale pani aluse Yelü Dashi (Liao keiser Dezong), kes põgenes koos enda rahvaga Jini dünastia sissetungi eest Mandžuuriast Kesk-Aasiasse. Aastal 1211 tungisid Karakitai aladele Kuchlugi juhtimisel naimanid ning riik sisuliselt lõppes. Viimane hoop tuli aastal 1218, kui nende ala vallutasid mongolid. Karakitai kõrglass oli ajaloolaste hinnangul Liao järeltulijatena Hiina legitiimne valitsusdünastia.

## Vaata ka

* Liao dünastia
* Põhja-Liao
* Ida-Liao
* Hilis-Liao
* Qutlughkhaniidid
* Buraq Hajib
* Kitanide ajalugu
* Karakitai Khanaat
* Liao dünastia keisrite loend
* Algmongolid

## Viited
# Hongwu

**Hongwu** (21. oktoober 1328 – 24. juuni 1398; hiina 洪武 Hóngwǔ, sünninimi 朱元璋 Zhū Yuánzhāng) oli Hiina keiser 1368. aastast oma surmani, Mingi dünastia rajaja.

Zhu Yuanzhang pärines tänapäeva Anhui provintsi Fengyangi maakonnast talupoja perekonnast. Tema isa oli põgenenud Nanjingist kõrgete maksude eest. 1344. aastal surid Zhu vanemad nälga. Ta läks buda templisse mungaks ning liitus hiljem Punaste Turbanite mässuliikumisega, kus ta tegi kiiret karjääri ja tõusis mässajate sõjaväe juhiks.

Pärast viimase Yuani dünastia keisri Toghon Temüri põgenemist kuulutas Zhu ennast keisriks ja võttis keisrinimeks Hongwu. Ta asutas uue dünastia, mille nimetas Da Ming (大明) 'suur kirkus'. Pealinn jäi esialgu Nanjingi.

Hongwu viis läbi maareformi, töötas välja uue seadustekogu, lasi asutada palju koole ja võttis kasutusele paberraha. Ta kaotas kantsleri ehk peaministri ametikoha ja koondas võimu enda kätte. Teda peetakse despootlikuks valitsejaks, kes kehtestas seaduserikkumiste eest karmid karistused ja lasi hukata tuhandeid ametnikke. Samas tõusis tema valitsusajal Hiina elanike arv hinnanguliselt umbes 50% ja paranes rahva elatustase.

Pärast Honwu surma tõusis troonile tema pojapoeg Jianwen.

Hongwu on maetud Ming Xiaolingi mausoleumi Nanjingis.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Toghon Temür** | **Hiina keiser** 1368–1398 | Järgnev **Jianwen** |
# Sun Zhongshan

Sun Zhongshan (1912)
**Sun Zhongshan**, ka **Sun Yatsen** (hiina 孫逸仙 / 孙逸仙, Sūn Yìxiān või 孫中山 Sūn Zhōngshān) (12. november 1866 Cuiheng, Zhongshan, Guangdong – 12. märts 1925 Peking) oli Hiina revolutsionäär, Hiina Vabariigi esimene president. Teda peetakse kaasaegse Hiina rajajaks.

## Vaata ka

* Hiina Vabariik
* Hiina Vabariigi riigipeade loend

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev ' | **Hiina Vabariigi president** 1912 | Järgnev **Yuan Shikai** |
# Ching Shih

Ching Shihd kujutav illustratsioon 1836. aastal ilmunud mereröövliraamatust "Pirates: An Illustrated History of Privateers, Buccaneers & Pirates from the Sixteenth Century to the Present"
**Ching Shih** (1775–1844) oli naispiraat, Hiina piraatide juht, kes tegutses aastatel 1801–1810.

Neiupõlvenimega Shi Yang (石陽) sunniti 13-aastaselt prostitutsiooniga tegelema, millega seoses kohtus mereröövliga Zheng Yi, kellega abiellus 1801. aastal 26-aastaselt ning sai seetõttu hiljem tuntuks nime Zheng Yi Sao (Zheng Yi naine) all, kuna pärast mehe surma tormis 1807. aastal võttis ta üle piraatide juhtimise. Teda aitas lapsendatud poeg Cheung Po, kellega ta asus hiljem paarisuhtesse ning abiellus. Ching Shih juhitud Guangdongi mereröövlite laevastik koosnes 1805. aastal 400 džonkist ja 40 000 – 60 000 piraadist (võrdluseks – kuulsa Musthabeme käsutuses oli 300 laeva ja paar tuhat piraati).

Ta pidas lahinguid mitmete tolleaegsete suurjõududega, nende seas Ida-India kompanii, Portugali impeerium ja Qingi dünastia – viimasega sõlmis ta 1810. aastal kapituleerumislepingu, mille kohaselt pääses karistusest ning osa laevastikust jäi endiselt tema ja Zhang Bao kontrolli alla. Piraatlusega lõpetamise järel elas ta võrdlemisi muretut elu kuni oma surmani 68-aastaselt. Ching Shih'd on peetud ajaloo edukaimaks naispiraadiks ja ka üldse üheks edukamaks piraadiks.

Ching Shihi lipp
Kaubalaeva ründavad Hiina mereröövlid 19. sajandil
Hiina mereröövlite Chingi sugupuu Hsiao Wan-om avaldamata käsikirja kohaselt 1976. aastal
## Vaata ka

* Qingi dünastia
* piraadid
* Anne Bonny
* Mary Read

## Viited
# Horloogijn Tšojbalsan

Tšojbalsan umbes 1925. aastal
Tšojbalsani nägemus "Suur-Mongooliast"
**Horloogijn Tšojbalsan** (mongoli Хорлоогийн Чойбалсан, kirjutati aastatel 1931–1941 *Koroloogiin Çoibalsan* ja pärast 1931. aastat ᠬᠣᠷᠯᠤ᠎ᠠᠶᠢᠨ ᠴᠣᠶᠢᠪᠠᠯᠰᠠᠩ; 8. veebruar 1895 – 26. jaanuar 1952) oli Mongoolia Rahvavabariigi kommunistlik liider ja Mongoolia relvajõudude marssal (ülemjuhataja) aastatel 1931–1952. Tema valitsemine oli kaasaegse Mongoolia ajaloos esimene ja viimane kord, kui ühe inimese käes oli täielik poliitiline võim. Teda on kutsutud ka Mongoolia Staliniks.

Tema ajal 1930. aastate lõpul toimusid Mongoolias Nõukogude Liidu poolt suunatud repressioonid, milles hukkus 30 000 – 35 000 mongolit. Enamik ohvritest olid budismi vaimulikud, intelligents, poliitilised dissidendid, burjaadid ja kasahhid ning teised "revolutsiooni vaenlased". Tema intensiivne budistide tagakiusamine viis peaaegu lõpule nende eksistentsi Mongoolias. Samuti likvideeris ta oma konkurente-kaaskommuniste, kellest mitmed surid GULAG-i vangilaagrites Nõukogude Liidus.

Kuigi Tšojbalsani pühendumine Jossif Stalinile aitas Mongoolial säilitada Mongoolia Rahvavabariigi alguses selle iseseisvust, sidus see Mongooliat ka tihedalt Nõukogude Liiduga. Kogu tema valitsemise ajal Mongoolia majanduslikud, poliitilised ja sõjalised sidemed NSV Liiduga süvendasid, infrastruktuuri ja kirjaoskuse tase paranes ning Mongoolia iseseisvuse rahvusvaheline tunnustamine laienes, eriti pärast Teist maailmasõda. Kuid tema lootus Stalini abiga ühendada Hiinale kuuluv Sise-Mongoolia Mongoolia Rahvavabariigiga ei teostunud viimase vastuseisu tõttu. Seetõttu ei läinud ta ka Stalini 70. aasta juubelile 1949.

1951. aasta lõpul läks ta Moskvasse, et ravida oma neeruvähki. Kuid ta suri seal 1952. aasta 26. jaanuaril. Ta surnukeha viidi kodumaale ning maeti kõigi sõjaväeliste auavaldustega. 1954 pandi ta keha Sühbaatari mausoleumi, kus tema ja Damdin Sühbaatari kehad asusid kuni 1990. aastani. 2005 lammutati mausoleum, kehad põletati budistlike kommete kohaselt ja maeti taas kalmistule.

2017. aastal andis Mongoolia Pank välja Tšojbalsani mälestusmündi.

## Viited
# Zhou Enlai

| Zhou Enlai |
| --- |
| Zhou Enlai |
| Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu esimees |
| **Ametiaeg** 27. september 1954 – 8. jaanuar 1976 |
| Järgnev |
Hua Guofeng |
| Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene aseesimees |
| **Ametiaeg** 30. august 1973 – 8. jaanuar 1976 |
| Eelnev |
Lin Biao (kuni 1971) |
| Järgnev |
Hua Guofeng |
| Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee aseesimees |
| **Ametiaeg** 28. september 1956 – 1. august 1966 |
| Hiina Rahva Poliitilise Konsultatiivkonverentsi esimees |
| **Ametiaeg** Detsember 1954 – 8. jaanuar 1976 |
| Eelnev |
Mao Zedong |
| Järgnev |
Deng Xiaoping |
| Hiina Rahvavabariigi välisminister |
| **Ametiaeg** 1. oktoober 1949 – 11. veebruar 1958 |
| Järgnev |
Chen Yi |
| Isikuandmed |
| Sünniaeg |
5. märts 1898 Huai'an, Jiangsu |
| Surmaaeg |
8. jaanuar 1976 (77-aastaselt) Peking |
| Erakond |
Hiina Kommunistlik Partei |

**Zhou Enlai** (traditsioonilises hiina kirjas 周恩來, lihtsustatud hiina kirjas 周恩来; *pinyin*'is *Zhōu Ēnlái*; 5. märts 1898 – 8. jaanuar 1976) oli Hiina Rahvavabariigi partei- ja riigitegelane.

Zhou Enlai oli pärit riigiametniku perekonnast. Aastatel 1920–1924 õppis ta Prantsusmaal, kus tutvus kommunistliku ideoloogiaga ja astus 1922. aastal Hiina Kommunistlikku Parteisse. Hiinasse naasmise järel oli Zhou Enlai Whampoa Sõjaväeakadeemia poliitilise osakonna juhataja ja teenis Guomindangi sõjaväes. Kommunistide ja Guomindangi konflikti järel 1927. aastal pani ta aluse Hiina Punaarmeele, osales 1934–1935 pikas marsis. Tema ülesandeks sai Hiina Kommunistliku Partei välissuhete korraldamine.

Hiina Rahvavabariigi moodustamise järel sai Zhou Enlaist Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht).

Zhou Enlai etendas juhtivat rolli Hiina Rahvavabariigi ja Ameerika Ühendriikide suhete normaliseerimisel 1970. aastate algul.

1972. aastal diagnoositi Zhou Enlail vähk. Tema tervis halvenes ja alates 1974. aastast viibis ta haiglas.

## Viited