Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aste (muusika)

**Aste** ehk **heliaste** on muusikas helilaadi üksik jaotis. Astet tähistatakse Rooma numbri või relatiivse solmisatsiooni silbiga.

Esimesena jagas oktavi seitsmeks astmeks Ptolemaios.

## Mõiste

"Stufe** heissen die einzelnen Abteilungen der Tonleiter (Tontreppe, "scala").*" (Riemann 1900: 1101)

## Aste funktsionaalharmoonias

Funktsionaalharmoonias on astmetel järgmised nimetused:

* I aste – toonika
* II aste – juhttoon, subdominandi paralleel
* III aste – mediant, dominandi paralleel
* IV aste – subdominant
* V aste – dominant
* VI aste – alumine mediant, toonika paralleel
* VII aste – juhttoon.

Funktsionaalharmoonias nimetatakse helirea I, IV ja V astet põhiastmeteks ning II, VI ja VII astet kõrvalastmeteks.

## Välislingid

* Hugo Riemann. Musiklexikon]
# Tangi dünastia

**Tangi dünastia** oli dünastia, mille järgi nimetatakse Hiina ajaloo ajajärku aastatel 618–907 pKr varajase keisririigi ajal.

|
**HIINA AJALUGU** |
| --- |
| **VANAAEG** |
| **3 monarhi ja 5 keisrit** |
| **Xia dünastia** 2070–1600 eKr |
| **Shangi dünastia** 1600–1046 eKr |
| **Zhou dünastia** 1122–256 eKr |
|   **Lääne-Zhou** |
|   **Ida-Zhou** |
|     Kevadete-sügisete ajastu |
|     Sõdivate riikide ajastu |
| **KEISRIRIIGI AEG** |
| **Qini dünastia** 221 eKr–206 eKr |
| **Hani dünastia** 206 eKr–220 pKr |
|   **Lääne-Hani** |
|   **Xini dünastia** |
|   **Ida-Hani** |
| **Kolm kuningriiki** 220–280 |
|   **Wei, Shu & Wu** |
| **Jini dünastia** 265–420 |
|   **Lääne-Jin** |
|   **Ida-Jin** | **16 kuningriiki** 304–439 |
| **Lõuna- ja põhjadünastiad** 420–589 |
| **Sui dünastia** 581–619 |
| **Tangi dünastia** 618–907 |
| **5 dünastiat & 10 kuningriiki** 907–960 | **Liao dünastia** 907–1125 |
|  |  |
| **Songi dünastia** 960–1279 |  |
|   **Põhja-Song** |  | **Lääne-Xia** |
|   **Lõuna-Song** | **Jin** |  |
| **Yuani dünastia** 1271–1368 |
| **Mingi dünastia** 1368–1644  |
| **Qingi dünastia** 1644–1911  |
| **UUSAEG** |
|  **Hiina Vabariik** 1912–1949 | **Hiina keisririik**  1915–1916 |
| **Hiina Rahvavabariik** 1949–  | **Hiina Vabariik** (Taiwanil) |
| Hiina ajalugu Hiina dünastiad Hiina sõjaajalugu Hiina kunsti ajalugu Hiina tehnika ja teaduse ajalugu Hiina hariduse ajalugu |
| See kast: * vaata
* redigeeri
 |

Tangi dünastia tuli Hiinas võimule pärast killustatuse ajastut ja Sui dünastiat ja taastas keisririigi ühtsuse.

Tangi riik toetas mitmeid suguvõsasid, moodustades neist nimekirja ning paigutades mõjuvõimsaid klanne nende liikmete ametikohtade põhjal hierarhiasse. Kõrgete ametnike pojad said automaatselt õiguse kohale riigiametis. Seadusega jaotati kogu elanikkond ametnikeks, lihtinimesteks ja alamrahvaks ehk orjadeks. Riik toetas ja soosis nii budismi kui ka taoismi ning religioossed institutsioonid olid maksudest vabastatud.

Segaduste sajandil, mis kestis Tangi viimastel kümnenditel kuni Songi dünastia rajamiseni 960. aastal, läks võim kõigepealt kohalike sõjaväepealike ning siis nende ihukaitsevägede kätte. Songi ajastul (960–1279) domineeris valitsuses tsiviileliit, keda võeti ametisse eksamineerimise teel, mis sai Songi ajal üldkehtivaks viisiks tähtsasse ametisse pääsemisel. See tekitas uue õpetlasideaali – õpetlasametnikud, kes olid saanud põhjaliku koolituse kunstides ja muudel intellektuaalsetel aladel.
# Chang'an

Tangi dünastia aegse Chang'ani linnamüüri väravatorn Li Chongruni (682–701) hauas leiduval seinamaalil Qianlingi matusekompleksis Shaanxis.
**Chang'an** (*Cháng'ān*; lihtsustatud hiina kirjas 长安; traditsioonilises hiina kirjas 長安) oli rohkem kui kümne dünastia vältel muistse Hiina pealinn. Tänapäeval asub Changani asukohal Xi'ani linn.

Vanahiina keeles tähendab Chang'an kestvat rahu. Xini dünastia ajal oli linna nimi lühikest aega samahäälduslik Changan tähendusega 'muutumatu rahu' (*Cháng'ān*; 常安), mis saavutati esimese märgi 長/长 'pikk, kestev' asendamisega samahääldusliku märgiga 常 cháng 'muutumatu, pidev'. Pärast Xini dünastia kukutamist 23. aastal taastati vana nimi. Mingi dünastia ajal sai linna uueks, tänapäevani kasutatavaks nimeks Xi'an (西安; *Xī'ān*), mis tähendab lääne rahu.