Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ida-Hiina Pedagoogikaülikool

**Ida-Hiina Pedagoogikaülikool** (hiina lihtsustatud kirjaviisis 华东师范大学, traditsioonilises kirjaviisis 華東師範大學, pinyinis Huádōng Shīfàn Dàxué) on ülikool Hiina Rahvavabariigis Shanghais.

1951. aastal asutatud ülikool on üks Hiina prestiižsemaid ülikoole.
# Sõjavägi

Riigid tegevteenistuses olevate sõjaväelaste arvu järgi (2009)
Sõjaväelaste arv 1000 elaniku kohta
**Sõjavägi** (**kaitsevägi**, **sõjajõud**, **relvajõud**) on enamasti riiklikult korraldatud ja rahastatud relvastatud organisatsioon, mille põhieesmärgiks on kaitsta riigi territoriaalset terviklikkust võimalike rünnete vastu ning sealhulgas olla sõjaliseks toeks riigi julgeoleku-, välis- ja kaitsepoliitikale.

## Üldist

Sõjavägede doktriinid, struktuurid, relvastus ja varustus on sageli riigiti erinevad, tulenedes riigi sõjalistest traditsioonidest, ressurssidest, poliitikast, liitlassuhetest, ühiskonna või kultuuri iseärasustest jms.

Sõjaväe tagatav riigi kaitse võib realiseeruda nii aktiivse sõjategevuse kui ka sõja ärahoidmisega heidutamise teel.

## Koosseis

Sõjaväes tegevteenistuses olevat isikut nimetatakse üldistavalt sõjaväelaseks. Sõjaväelased kannavad ametlikku auastmetunnustega vormiriietust ehk mundrit.

Sõjaväel on oma juhtkond ja juhtimisorganid ehk staabid.

Sõjavägi koosneb, olenevalt struktuurist, erinevatest väeliikidest (põhiväeliikidest), põhiosas:

* maaväest,
* lennuväest,
* mereväest (kui riigil on piiriveekogu).

Väeliigid omakorda koosnevad allüksustest, üksustest, väekoondistest ning kõrgema juhtimise (staabid) ja logistika ning muu toetuse organitest.

Mõnes riigis alluvad sõjaväele ka mitmesugused sõjaväestatud eriorganisatsioonid, nagu piirivalve, Eestis Kaitseliit või rahvuskaart.

## Eestis

Eestis nimetatakse sõjaväge tänapäeval poliitilisel eesmärgil ametlikult kaitseväeks. Enne 1940. aastal alanud okupatsioone on nimetatud ka sõjaväeks. Tegelikus ülesehituses ja väljaõppes pole nimetustes *sõjavägi* või *kaitsevägi* erinevust.

## Vaata ka

* Eesti kaitsevägi
* Nõukogude sõjavägi
* Sõjaväelane
# Saar

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on veega ümbritsetud maismaast; Eestis pärismaise puu kohta vaata artiklit Harilik saar; taimeperekonna kohta vaata Saar (perekond); muude tähenduste kohta vaata Saar (täpsustus).* |

---

**Saar** on täielikult veega ümbritsetud maismaa.

Saare mõiste alla ei mahu kivid ja mandrid. Seega otsustab suurus, kas tegemist on saarega või mitte. Kindlat suuruse alammäära siiski pole. Ülempiiriks on väikseim manner Austraalia.

Enamasti mõeldakse saarte all meresaari, kuid ka jõe- ja järvesaared on saared.

Väikseid saari nimetatakse laidudeks, rahudeks, nasvadeks, mäkkideks, kivideks, kuivadeks jne.

Üksteisele lähedal asuvad saared moodustavad saarestiku.

## Liigitamine

Saari on mandrilisi ja ookeanilisi. Mandrilised saared asuvad mandrilisel maakoorel, ookeanilised saared on aga vulkaanilisel teel ookeani põhjast üle merepinna kerkinud. Kõik järve- ja jõesaared on mandrilised, kui nad just ei asu ookeanilisel saarel.

Mandrilised saared võivad tekkida väga mitmel moel: eelmainitud järve- ja jõesaared; mandriga ühenduse kaotanud endised mandri osad nagu Suurbritannia; riftistumise tõttu mandrist eraldunud mandrilise maakoore plokid ehk mikrokontinendid nagu Madagaskar; isostaatilise maakerke tagajärjel merest kerkinud saared nagu Saaremaa; setete kuhjumise teel tekkinud barjäärsaared, mida võib leida näiteks Mehhiko lahe kaldal; skäärid, mis on tekkinud pealetungiva liustiku kulutatud kristalsest aluskorrast; veest välja ulatuvad liustikutekkelised voored, näiteks Naissaar; merepinnast kõrgemale ulatuvad liustiku kunagist servaasendit märkivad otsamoreenid, millest tekkinud saari võib leida Väinameres. Meteoriidi kukkumisel madalasse merre võivad tekkinud kraatri vallid samuti üle merepinna ulatuda. Nii oli see sadu miljoneid aastaid tagasi, kui merre kukkus meteoriit, mille jälge tunneme tänapäeval Kärdla kraatrina. Saarte tekkimiseks on võimalusi teisigi.

Ookeanilised saared on ümbritsetud ookeanilisest maakoorest. Keset ookeani asuvad saared on enamasti tekkinud seetõttu, et nende all on suure vulkaanilise aktiivsusega piirkond, nn kuum täpp. Nii on tekkinud näiteks Kanaari saared. Et kuum täpp püsib ühe koha peal paigal, tema kohal asuvad laamad aga liiguvad, tekib mõnikord terve vulkaaniliste saarte ahelik, nagu näiteks Hawaii saared. Mõned kuuma täpi kohal asuvad saared paiknevad lisaks veel ookeani keskahelikus, mis suurendab nende vulkaanilist aktiivsust. Sellised on näiteks Island ja Jan Mayen. Vulkaanilise saare ümber võib sobivate tingimuste korral tekkida korallriff. Kui saar vajub erosiooni tõttu merepinnast allapoole, peavad korallid vajumistempoga sammu, kasvatades riffi kõrgemaks. Seetõttu tekivad valdavalt ümarad korallrahud ehk atollid.

## Vaata ka

* Väikesaar
* Püsiasustusega väikesaar
* Ookeaniline saar
* Eesti saarte loend
* Välismaa saarte loend
* Saarte loend suuruse järjekorras
* Tehissaar
* Lääne maakonna saarte loend
* Norra saarte loend
# Ameerika Ühendriikide õhuvägi

| Ameerika Ühendriikide õhuvägi United States Air Force |
| --- |
|  |
| Asutatud |
18. september 1947 |
| Riik |
Ameerika Ühendriigid |
| Suurus |
624 776 inimest 71 400 reservisti |
| Deviis | *"Aim High ... Fly-Fight-Win"* "Sihi kõrgele...Lenda-Võitle-Võida" |
| Värvid |
tumesinine ja kuldne |
| Ülemad |
| Õhujõudude minister |
Barbara Barrett |
| Õhuväe staabiülem |
David L. Goldfein |
| Sümboolika |
| Õhujõudude lipp |  |
| Sõjalennuki eraldusmärk |  |

**Ameerika Ühendriikide õhuvägi** (*United States Air Force* ehk **USAF**) on Ameerika Ühendriikide Relvajõudude juurde loodud väeliik õhuruumi kaitseks. Õhuvägi asutati 1. augustil 1907 maaväe osana. 1947. aasta 18. septembrist sai see eraldiseisvaks väeliigiks. Pärast 1947. aasta seadusemuudatust oli õhuvägi kuni kosmoseväe asutamiseni Ameerika Ühendriikide sõjaväe uusim väeliik.

Õhuvägi allub Ameerika Ühendriikide õhuväeministeeriumile, mis omakorda on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi alluvuses. Õhuväge juhib õhuväeminister, kes on tsiviilisik ning kelle kandidatuuri esitab president Senatile kinnitamiseks. Õhuväe kõrgeim sõjaväeline amet on õhuväe staabiülem.

2012. aastal kuulus Ameerika Ühendriikide õhujõududesse 332 854 sõjaväelast, 185 522 tsiviilisikut, 71 400 reservisti ja 106 700 Ameerika Ühendriikide Õhurahvuskaardi sõdurit. Lennuväel oli 5638 lennumasinat, 450 mandritevahelist ballistilist raketti ja Maa orbiidil 63 satelliiti (tehiskaaslast).

## Alluvad üksused

Õhuväe operatiivväejuhatusele alluvad järgmised põhiväejuhatused:

* Air Combat Command (ACC, õhuvõitlusjõud)
* Õhuväe erioperatsioonide väejuhatus (AFSOC)
* Air Mobility Command (AMC, õhutranspordijõud)
* Pacific Air Forces (PACAF, Vaikse ookeani regiooni õhujõud)
* United States Air Forces in Europe (USAFE, Ameerika Ühendriikide õhujõud Euroopas).

## Vaata ka

* Ameerika Ühendriikide kosmosevägi

## Viited

## Välislingid

* Ameerika Ühendriikide õhuvägi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Ametlik koduleht
# Tähtkuju

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib astronoomia mõistest; nõustamisel kasutava metoodika kohta vaata Konstellatsioonid* |

---

**Tähtkuju** ehk **konstellatsioon** on kindlate koordinaatidega määratud hulknurk (kujuteldaval) taevaskeral, mille sisse jäävad vastava tähtkuju tähed, täheparved, galaktikad jm objektid väljaspool Päikesesüsteemi. Tähtkujud on ka rahvaastronoomias tuntud tähtede kujundid, millele ei vasta kindlalt määratletud taevapiirkonda.

Tähtkujud on nime saanud nendes asuvate heledamatest tähtedest traditsiooniliselt moodustatud kujundite järgi. Sisuliselt on tähtkuju püramiidjas osa kolmemõõtmelisest universumist, mille tipuks on Maal asuv vaatleja ehk üldistatumalt Päike.

Tähtkujudelt nime saanud sodiaagimärgid astroloogias

Eestis vaadeldavad tähtkujud| Andromeda | AND | Andromeeda |
| Aquarius | AQR | Veevalaja |
| Aquila | AQL | Kotkas |
| Aries | ARI | Jäär |
| Auriga | AUR | Veomees |
| Bootes | BOO | Karjane |
| Camelopardalis | CAM | Kaelkirjak |
| Cancer | CNC | Vähk |
| Canes Venatici | CVN | Jahipenid |
| Canis Major | CMA | Suur Peni |
| Canis Minor | CMI | Väike Peni |
| Capricornus | CAP | Kaljukits |
| Cassiopeia | CAS | Kassiopeia |
| Cepheus | CEP | Kefeus |
| Cetus | CET | Vaal |
| Coma Berenices | COM | Berenike Juuksed |
| Corona Borealis | CBR | Põhjakroon |
| Cygnus | CYG | Luik |
| Delphinus | DEL | Delfiin |
| Draco | DRA | Lohe |
| Equuleus | EQU | Hobu |
| Eridanus | ERI | Eriidanus |
| Gemini | GEM | Kaksikud |
| Hercules | HER | Herkules |
| Hydra | HYA | Hüdra |
| Lacerta | LAC | Sisalik |
| Leo | LEO | Lõvi |
| Leo Minor | LMI | Väike Lõvi |
| Lepus | LEP | Jänes |
| Libra | LIB | Kaalud |
| Lynx | LYN | Ilves |
| Lyra | LYR | Lüüra |
| Monoceros | MON | Ükssarvik |
| Ophiuchus | OPH | Maokandja |
| Orion | ORI | Orion |
| Pegasus | PEG | Pegasus |
| Perseus | PER | Perseus |
| Pisces | PSC | Kalad |
| Sagitta | SGE | Nool |
| Sagittarius | AGR | Ambur |
| Scorpius | SCO | Skorpion |
| Scutum | SCT | Kilp |
| Serpens | SER | Madu |
| Sextans | SEX | Sekstant |
| Taurus | TAU | Sõnn |
| Triangulum | TRI | Kolmnurk |
| Ursa Major | UMA | Suur Vanker |
| Ursa Minor | UMI | Väike Vanker |
| Virgo | VIR | Neitsi |
| Vulpecula | VUL | Rebane |

Tänapäeva 88 tähtkujust 48 on pärit Vana-Kreekast ning pooled nendest on pärit Babülooniast.

Tähtkujud olid ka vanadel eestlastel, sealhulgas Herne Kahlad, Ridamus.

## Vaata ka

* Tähtkujude loend

## Viited

## Välislingid

* Tartu Tähetorn