Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Norfolki saare ala

| Norfolki saare ala |
| --- |
|

---

 |
| inglise Territory of Norfolk Island |
|

---

 |
|

Norfolki saare lipp
Norfolki vapp

---

 |
|
Pindala: 34,6 km²  |
|
Elanikke: 2188 (10.08.2021)  |
|
Rahvastikutihedus: 63,2 in/km² |
|  |
|  |

**Norfolki saare ala** on Austraalia välisala Vaikses ookeanis Austraalia, Uus-Meremaa ja Uus-Kaledoonia vahel. Ta koosneb peasaarest Norfolki saarest, kus on 2300 elanikku, ning väikestest Nepeani saarest ja Phillipi saarest, mis on mõlemad asustamata.

## Viited
# AllMusic

Logo
**AllMusic** (varasema nimega *All Music Guide*) on veebiandmebaas, mis sisaldab infot rohkem kui 3 miljoni albumi ja üle 30 miljoni laulu kohta, lisaks sisaldab infot ansamblite ja artistide kohta. Andmebaasi omanik on organisatsioon All Media Network, mis on ka andmebaaside All Movie Guide ja All Game Guide omanik.

Andmebaas loodi 1991.

## Vaata ka

* Discogs
* MusicBrainz

## Välislingid

* AllMusic
# Uganda kuninganna

**Uganda kuninganna** oli Uganda riigipea 9. oktoobrist 1962 kuni 9. oktoobrini 1963.

Selle aasta vältel oli ametis Uganda ainus kuninganna Elizabeth II, keda kohapeal esindas kindralkuberner Walter Coutts (1912–1988).

Elizabeth II külastas Uganda protektoraati 28.–30. aprillini 1954 ja hilisemat Uganda Vabariiki 21.–24. novembrini 2007.
# Saksa Samoa

Saksa Vaikse ookeani kolooniad: Pruun: Saksa Uus-Guinea; Kollane: Saksamaa Vaikse ookeani piirkonna protektoraadid; Punane: Saksa Samoa; Oranž: Põhja-Solomon, loovutatud Suurbritanniale.
**Saksa Samoa** (saksa: *Deutsch-Samoa*) oli Saksa protektoraat aastatel 1900–1914, mis koosnes Upolu, Savai'i, Apolima ja Manono saartest, mis asuvad tänapäeval täielikult iseseisva riigi Samoa territooriumil, endise nimega Lääne-Samoa. Samoa oli viimane Saksa koloonia omandamine Vaikse ookeani basseinis, mis saadi pärast Washingtonis 2. detsembril 1899 allkirjastatud kolmepoolset konventsiooni koos ratifitseerimiskirjade vahetamisega 16. veebruaril 1900. See oli ainus Saksa koloonia Vaikse ookeani piirkonnas peale Kiautschoud Hiinas, ja mida hallati eraldi Saksa Uus-Guineast. Saksa Samoa oli osaks Saksa koloniaalimpeeriumist.

## Viited
# .to

**.to** on Tonga Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Domeeni haldab Tonga Network Information Center (Tonic).

Kuna *to* on inglise keeles tihtikasutatav eessõna, millega väljendatakse kuhugi suundumist, on domeeni kasutatud näiteks URL-ide ümbersuunamisplatvormi go.to jms jaoks. Seda on kasutatud ka saitide nagu cr.yp.to või p.ota.to jaoks. Lisaks kasutavad seda mõned Toronto ja Torinoga seotud saidid.

## Välislingid

* Domeeni registreerimine
# George Vancouver

| George Vancouver |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
22. juuni 1757, 22. juuni 1750 |
| Surmaaeg |
10. mai 1798 (40-aastaselt) |
| Amet |
kirjanik |
| Autogramm |
|  |
| [muuda Wikidatas] |

**George Vancouver** (22. juuni 1757 – 12. mai 1798) oli ohvitser Suurbritannia kuninglikus mereväes.

Noor Vancouver näitas, et ta oskab navigeerida, ja seilas koos James Cookiga tolle teisel ja kolmandal reisil. Vancouver oli tunnistajaks sellele, et Cook suri Hawaiil. Pärast ülikooli läks ta mereväkke, kus valiti diplomaatilisele ja avastusretkele Loode-Ameerika rannikule läbi rääkima hispaanlastega, et nad lahkuksid sellelt territooriumilt.

Tema järgi on nimetatud Vancouveri linn ja Vancouveri saar.

## Välislingid

 George Vancouver – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Nancy Pelosi

| Nancy Pelosi |
| --- |
|  |
| Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja 52. spiiker |
| **Ametiaeg** 3. jaanuar 2019 – 3. jaanuar 2023 |
| Eelnev |
Paul Ryan |
| Järgnev |
Kevin McCarthy |
| Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja vähemuse juht |
| **Ametiaeg** 3. jaanuar 2011 – 3. jaanuar 2019 |
| Eelnev |
John Boehner |
| Järgnev |
Kevin McCarthy |
| Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja Californiast valitud liige |
| **Ametisse asumise aeg** 2. juuni 1987 |
| Eelnev |
Sala Burton |
| Isikuandmed |
| Sünninimi |
Nancy Patricia Pelosi |
| Sünniaeg |
26. märts 1940 Baltimore, Maryland |
| Erakond |
Demokraatlik Partei |
| Autogramm |  |

**Nancy Patricia D'Alesandro Pelosi** (sündinud 26. märtsil 1940 Baltimore'is) on Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku Partei liige. Ta oli Esindajatekoja 60. ja esimene naissoost spiiker aastatel 2007–2011, ning uuesti spiiker 2019–2023.

Kongressi kuulub Pelosi 1987. aastast, valituna California osariigist. Aastatel 2002–2003 oli ta Esindajatekoja vähemuse juht (kongressiliige, kellele partei on andnud ülesandeks parteidistsipliini tagamise olulistel hääletustel), aastatel 2003–2007 ja 2011–2019 Esindajatekoja vähemusliider. 2007. aastal valiti ta spiikriks. 2011. aastal võitis Vabariiklik Partei tagasi kontrolli esindajatekoja üle ning Pelosist sai uuesti vähemusliider. Pärast 2018. aasta valimisi, kui demokraadid võitsid tagasi kontrolli koja üle, valiti Pelosi 3. jaanuaril 2019 220 häälega spiikriks tagasi.

Pelosi isa Thomas D'Alesandro oli Marylandist Demokraatliku partei esindajana valitud Esindajatekoja liige (1939–1947) ning Baltimore'i linnapea (1947–1959). Pelosi vend Thomas D'Alesandro III oli aastatel 1967–1971 samuti Baltimore'i linnapea.

Pelosi on abielus, peres on viis last.

## Tunnustus

* 2022 – Vürstinna Olha orden III järk

## Viited
# Leksikograafia

**Leksikograafia** (kreeka keelest: *lexikon* sõnaraamat + *graphō* kirjutan) on sõnastike (sh sõnaraamatute) koostamise teooria ja praktika ehk nii sõnaraamatute koostamise õpetus kui ka sõnastike tegelik koostamine.

Leksikograafia on sõnastiku kirjutamise, redigeerimise ja/või koostamise toimingud. Sõnastiku autorit või toimetajat nimetatakse *leksikograafiks*. Digitaalsete sõnastike koostamise ja rakendamise protsessid on tuntud kui *e-leksikograafia*.

## Nimetus

Inglise keeles 1680. aastal loodud sõna "leksikograafia" tuleneb sõnast kreeka keel λεξικογράφος *lexikographos*, "leksikograaf", alates λεξικόν *leksikon*, neut. kohta λεξικός *leksikos*, "sõnade jaoks või sõnade jaoks", alates λέξις *leksika*, "kõne", "sõna", (omakorda λέγω-st *lego*, "öelda", "rääkida") ja γράφω *graafik*, "kriimustada, kirjutada".

Leksikograafiat võib jagada

* teoreetiliseks leksikograafiaks – semantilised, süntagmaatilised ja paradigmaatilised suhted loomuliku keele leksikonis, nende põhjal sõnastike koostamise teooria väljaarendamine ja uurimine
* praktiliseks leksikograafiaks – sõnastike praktiline koostamine

Teoreetilise leksikograafia puhul mõnikord vaieldakse leksikoloogia ja leksikograafia eralduspiiri üle.

## Vaata ka

* Leksikoloogia
* Leksikon
* Sõnastik
* Sõnavara
# Diakroonia ja sünkroonia

Paarismõisted **diakroonia** ja **sünkroonia** on kasutusele tulnud Ferdinand de Saussure'ilt, kes tähistas nendega kaht lähenemisviisi keeleuuringutes – ajalooliste grammatikate uuringuid ja keele kui üheaegse sidusa süsteemi vaatlust.

Üldisemalt mõistetud kui (semiootilise) süsteemi kaks mõõdet. Diakroonia on süsteemi olekute või elementide järgnevussuhe, kirjeldatud ka ajalise järgnevuse ja asendussuhtena. Sünkroonia on süsteemi elementide kõrvusussuhe, kirjeldatud ka ruumilise või kombinatoorse suhtena. Näiteks määratleb Roman Jakobson (1981: 27) teksti poeetilist funktsiooni järgnevalt: "Poeetiline funktsioon projitseerib ekvivalentsusprintsiibi selektsiooniteljelt kombinatsiooniteljele".

## Vaata ka

* paradigmaatika ja süntagmaatika
* sünkroonsus

## Kirjandus

* Jakobson, Roman 1981 "Linguistics and Poetics" – Selected Writings III: Poetry of Grammar and Grammar of Poetry. Paris, New York: Mouton Publishers, 18-51.
* Saussure, Ferdinand de 1916 "Cours de Linguistique Générale".
# Tšuvaši keel

| tšuvaši keel (чӑваш чӗлхи) |
| --- |
| Kõneldakse |
Venemaal Tšuvaššias |
| Piirkonnad |
Euroopa |
| Kokku kõnelejaid |
1,1 miljonit |
| Keelesugulus |
turgi keeled  oguuri keeled   **tšuvaši keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |
Tšuvaššia |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
cv |
| ISO 639-2 |
chv |

**Tšuvaši keel** (tšuvaši keeles *чăваш чĕлхи*) on turgi keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelevad tšuvašid.

Et tšuvaši keelel on palju sarnaseid jooni soome-ugri keeltega, siis peeti seda keelt veel 19. sajandi lõpu poolegi ekslikult soome-ugri keelte hulka kuuluvaks.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal tšuvaši keelt 1 042 989 inimest. Sealhulgas Tšuvaššias valdas tšuvaši keelt 697 884 inimest.

Hoolimata suhteliselt suurest kõnelejate arvust loetakse tšuvaši keelt ohustatud keeleks.

2012. aastal ilmus Venemaal 80 nimetust tšuvašikeelseid raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 146 000 eksemplari. 2019. aastal ilmus Venemaal tšuvaši keeles 49 nimetust raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 67 350 eksemplari.

## Murded

Tšuvaši keelel on kaks suurt murret – *anatri* ja *virjal*.

## Kirjakeel

Kirjakeel on teada 18. sajandist. Alates 1872. aastast kasutatakse kirillitsat.

### Aaped

Tšuvaši aaped ja nende ladinakirjalised vasted (NB! Ei ole transkriptsioon eesti keelde):

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А | Ӑ | Б | В | Г | Д | Е | Ё | Ӗ | Ж | З | И | Й | К | Л | М | Н | О | П | Р | С | Ҫ | Т | У | Ӳ | Ф | Х | Ц | Ч | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ь | Э | Ю | Я |
| а | ӑ | б | в | г | д | е | ё | ӗ | ж | з | и | й | к | л | м | н | о | п | р | с | ҫ | т | у | ӳ | ф | х | ц | ч | ш | щ | ъ | ы | ь | э | ю | я |
| a | ă | b | v | g | d | je |  jo | ĕ |  ž | z | i | j | k | l | m | n | o | p | r | s | ś | t | u | ü | f | h | c | č | š | šč  | " |  y |   | e | ju | ja |

## Kood

ISO 639-1 kood: cv

ISO 639-2 kood: chv

## Viited

## Välislingid

* Koodivahetus. Tšuvaši keelest ja meelest Eestis. Iraida Zahharova lugu Keelekõrv, 14. november 2009
* Эктор Алос-и-Фонт. Оценка языковой политики в Чувашии
* 15 июня 2012 года в Чебоксарах состоялся пикет в защиту чувашского языка
* Эктор Алос-и-Фонт, «Преподавание чувашского языка и проблема языкового поведения родителей», Чувашский государственный институт гуманитарных наук, 2015, Шупашкар.
* Скоро чувашский язык останется «какой-то культурной традицией»
* Тутарстанра чӗлхе пирки сӑмахларӗҫ
# Trigonomeetrilised funktsioonid

**Trigonomeetrilised funktsioonid** on elementaarfunktsioonid siinus, koosinus, tangens, kootangens, seekans ja kooseekans, mille argument on geomeetriliselt tõlgendatav ühikringjoone kaarepikkusena või vastava kesknurgana . Üldisemalt nimetatakse trigonomeetrilisteks funktsioonideks kõiki selliseid funktsioone, mille argument on tõlgendatav nurgana.

## Vaata ka

* Arkusfunktsioonid
* Hüperboolsed funktsioonid

## Viited

## Välislingid

* Animatsioon YouTube`is, kus selgitatakse trigonomeetrilisi funktsioone ühikringjoone kontekstis.
# Amsterdami null

**Amsterdami null** (NAP – *Normaal Amsterdams Peil*) ehk Euroopa kõrgussüsteemi lähtenivoo on keskmine mereveetase, mida mõõdeti Amsterdamis ajavahemikul 1. september 1683 kuni 1. september 1684. Amsterdami nulli kasutatakse Euroopa riikides Euroopa kõrgussüsteemi ehk Euroopa vertikaalse referentssüsteemi (EVRS) alusena absoluutsete kõrguste määramiseks.

### Amsterdami null Eestis

Eestis võeti Amsterdami null kasutusele 1. jaanuaril 2018. Sellega hakkas kehtima Euroopa kõrgussüsteem, mille kõrgusi tähistatakse Eestis lühendiga EH2000. Amsterdami null asendas Kroonlinna nulli, mis oli Balti kõrgussüsteemi aluseks 1977–2017.

### Ajalugu

Amsterdami null registreeriti 17. sajandil linnapea Johannes Hudde eestvedamisel. IJsseljões mõõdeti keskmist kõrgveetaset ajavahemikus 1. september 1683 kuni 1. september 1684, mida hakati nimetama *Amsterdams Peil* (AP). AP muudeti 1818 kuningliku dekreediga Hollandi riiklikuks standardiks. 1875–1885 tehti täpsemaid üleriigilisi mõõdistusi ja võeti kasutusele nimetus *Normaal Amsterdams Peil* (NAP). 1879 võtsid NAP-i kasutusele Saksamaa ja Luksemburg ning 1973 liitusid süsteemiga Rootsi, Norra ja Soome. NAP-ist kujunes Euroopa vertikaalse referentssüsteemi (EVRS) ametlik lähtenivoo. Süsteemi toimimise tagamiseks on Hollandis umbes 400 maa-alusest märgist koosnev NAP-i võrgustik, mille suhtes mõõdetakse maapinna absoluutset vertikaalset liikumist, et eristada seda merevee taseme muutusest.

 Amsterdami veemõõdulatt
## Viited
# Kaart (täpsustus)

|  |  |
| --- | --- |
|  | *See on täpsustuslehekülg. Vajaduse korral muuda palun siia suunaval leheküljel lingi sihtkoht täpseks.* |

---

"**Kaart**" on sõna, mis on kasutusel mitmes tähenduses:

* kaart kartograafias
* kaart, topoloogia mõiste
* taevakaart, astronoomia mõiste
* geneetiline kaart
* astroloogiline kaart
* visiitkaart
* mängukaart
* tarokikaart
* ostukaart
* pangakaart
	+ maksekaart
		- deebetkaart
		- krediitkaart
* protsessorkaart (*chip*-kaart, kiipkaart)
* magnetkaart
* telefonikaart
* parkimiskaart
* postkaart
	+ jõulukaart
* rinnakaart
* haigekassa kaart
* arvestuskaart
* kliendikaart
* liikmekaart
* kuukaart

## Vaata ka

* ID-kaart
* rahakaart
* punane kaart (mitte segi ajada punakaardiga)
* kollane kaart
* roheline kaart
* arvutikaart
* mälukaart
* helikaart
* laienduskaart
* perfokaart
* platskaart — rongivaguni salongitüüp
* rahvuskaart
* kaardivägi
* valgekaart
* punakaart
# TypeScript

**TypeScript** on vabavaraline programmeerimiskeel, mille töötas välja Anders Hejlsberg ning mida arendab Microsoft. TypeScript võimaldab lisada staatilist tüübikirjeldust. TypeScripti võib kasutada nii kliendi- kui ka serveripoolsete (Node.js) JavaScripti rakenduste loomiseks.

TypeScript on loodud suurte rakenduste loomiseks ning kompileerub JavaScriptiks. Kuna JavaScript on TypeScripti alamhulk, on kõik olemasolevad valiidsed JavaScript programmid ühtlasi ka valiidsed TypeScripti programmid.

## Ajalugu

TypeScript sai avalikuks 2012. aasta oktoobris, kaks aastat pärast Microsofti enda sisemist arendust. Aastast 2013 toetavad TypeScripti peale Microsoft Visual Studio ka teised IDEsid, kuhu kuulvad näiteks Eclipse, Emacs, Vim, Sublime, Webstorm ja Atonit.

2014. aasta juunis teatas arendustiim uuest kompilaatorist, mis oli jõudluse poolest 5 korda efektiivsem.

2016. aasta septembris väljastati TypeScript 2.0, mis võimaldas arendajatel valikuliselt ennetada muutujate `null` väärtust.

## Keele disain

TypeScript loodi tulenevalt JavaScripti puudustest, mis tekkisid suurte rakenduste loomisel Microsoftis. Eesmärk oli luua lahedus, mis oleks ühilduv ning töötaks igal platvormil.

TypeScript vastab kõikidele ECMAScript 2015 standarditele, võimaldades seejuures luua klasse, mooduleid ning kasutada noolefunktsioone.

TypeScriptiga on võimalik kasutada olemasolevat JavaScripti koodi ning muuta see turvalisemaks, annoteerides muutujate tüüpe. Lisada on võimalik ka olemasolevaid JavaScripti teeke, aga arvestama peab sellega, et need tuleb annoteerida. Mõnikord on võimalik installida ka olemasolevaid tüübideklaratsioone, kuid nende puudumisel tuleb programmeerijal need ise kirjutada.

## Tüübikirjeldused

TypeScript võimaldab staatilist tüübikirjeldust, annoteerides muutujate tüüpe. Tüübikontroll viiakse läbi kompileerimisajal. Tüübikirjeldus on valikuline, mis tähendab, et kõiki tüüpe ei pea määrama (erinevalt Javast) ning lubatud on kirjutada ka tavalist JavaScripti.

```
function liida(vasak: number, parem: number): number
{
 return vasak + parem;
}

```
Primitiivsed annoteerimistüübid on number (`number`) , tõeväärtus (`boolean`) ja sõne (`string`).

## Deklaratsiooni failid

TypeScripti kompileerimise ajal on võimalik genereerida deklaratsiooni faile (laiendiga .d.ts), mis on liideseks komponendile, mille kompileerib JavaScript. Selle käigus viskab kompailer ära kõik funktsioonide ja meetodite kehad, jättes alles ainult signatuurid.

```
declare module aritmeetika {
 liida(vasak: number, parem: number): number;
 lahuta(vasak: number, parem: number): number;
 korruta(vasak: number, parem: number): number;
 jaga(vasak: number, parem: number): number;
}

```

## Klassid

TypeScript toetab ECMAScript 2015 klasse, millele on võimalik lisada ka tüüpe:

```
class Isik {
 private nimi: string;
 private vanus: number;
 private palk: number;

 constructor(nimi: string, vanus: number, palk: number) {
 this.nimi = nimi;
 this.vanus = vanus;
 this.palk = palk;
 }

 toString(): string {
 return `${this.nimi} (${this.vanus}) (${this.palk})`; // Versioon 1.4
 }
}

```

## Viited
# Grööni keel

| grööni keel (Kalaallisut) |
| --- |
| Kokku kõnelejaid | Emakeelena 58,000 |
| Keelesugulus |
eskimo-aleuudi keeled  inuiti keeled     **grööni keel** |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
kl |
| ISO 639-2 |
kal |
| ISO 639-3 |
kal |
| Grööni murded (*Avanersuaq, Kalaallisut, Tunumiit oraasiat*) |

**Grööni keel** (grööni *kalaallisut*) on eskimo-aleuudi keelkonda kuuluva inuiti keelte rühma keel, mida kõneleb ligikaudu 57 000 inimest Gröönimaal ja Taanis.

Jaguneb läänemurdeks (*kalaallisut*), idamurdeks (*tunumiisut, tunumiit oraasiat*) ja põhjamurdeks (*inuktun, avanersuaq*).

2009. aastast on grööni keele läänegrööni murre olnud Gröönimaa ainus ametlik keel.

## Kirjakeel

Grööni keelt kirjutatakse ladina tähestikus erinevalt mitmest Kanadas kõneldavast eskimo keelest, mis kasutavad inuktituti silpkirja. Grööni keele praegune ortograafia pärineb aastast 1973.

1973. aasta reformiga asendati muu hulgas uvulaarset klusiili tähistanud täht ĸ praegu ortograafias tarvitatava q-ga.

## Vaata ka

* Grööni kirjandus
* Inuktituti keel

## Välislingid

* Inuiti keeled. Maailma keeled, kirjad ja rahvad. Keelte loend.