Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Gepard

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Gepard (täpsustus)* |

---

| Gepard |
| --- |
|   |
| Kaitsestaatus |
|  Ohualdis  (IUCN 3.1) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Kiskjalised *Carnivora*  |
| Sugukond |
Kaslased *Felidae*  |
| Perekond |
Gepard *Acinonyx*  |
| Liik | **Gepard**  |
| Binaarne nimetus |
| Acinonyx jubatus  |
|  Gepardi levila Aafrikas |

See video näitab gepardit jooksmas.
Gepard
**Gepard** (*Acinonyx jubatus*) on kaslaste sugukonda kuuluv imetaja.

## Kirjeldus

Gepardi kehapikkus on 150 cm, sellele lisandub saba pikkusega 70 cm. Kaal on umbes 70 kg. Selle kaslase keha on otsekui jooksmiseks loodud. Gepard ei saa oma küüniseid täies ulatuses sisse tõmmata.

## Eluviis

Emasloomad elavad kas üksi või koos poegadega nende kasvamise ajal. Isased elavad karjas, mille juht langetab kõik otsused. Kohtutakse ainult paaritumiseks.

Gepard on kiireim maismaaloom. Ta võib lühikesel distantsil (kuni 400 m) saavutada kiiruse 120 km/h, mis võimaldab tal jahtida ka nii väledaid saakloomi nagu gasellid. Siiski lõpeb rekordkiiruse omaniku jaht üheksal juhul kümnest läbikukkumisega. Jahti peab gepard päeval.

## Paljunemine

Gepard saavutab suguküpsuse umbes kolmeaastaselt. Tiinus kestab umbes 95 päeva. Kui gepard parajasti jahti ei pea, siis viibib ta koopas, kus emasloom toob ilmale 4-6 pisikest, kes ei kaalu palju rohkem kui apelsin. Suurem osa neist langeb teiste kiskjate saagiks. Pojad lahkuvad ema hoole alt umbes pooleteise aasta vanuselt, kuid elavad koos vendade ja õdedega, kuni neist on saanud väga head jahimehed. Vabas looduses võib gepard elada 15 aastaseks.

## Leviala

Gepard oli varem levinud kogu Aafrikas ja Lõuna-Aasias, viimasel jääajal ka Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Tänapäeval on gepard levinud Aafrikas peamiselt Saharast lõuna pool. Iisraelis, Indias, Pakistanis ja Afganistanis on gepard välja surnud. Iraanis on säilinud vabas looduses 50...200 looma, kuid sealne alamliik sureb asurkonna väiksuse tõttu ilmselt välja hoolimata rangetest kaitsemeetmetest. Hinnanguliselt elab kogu maailmas 9000 – 12 000 gepardit.

## Alamliigid

* *Acinonyx jubatus venaticus*; elutseb Aasias
* *Acinonyx jubatus hecki*; elutseb Põhja-ja Lääne-Aafrikas
* *Acinonyx jubatus raineyii*; elutseb Ida-Aafrikas
* *Acinonyx jubatus jubatus*; elutseb Lõuna-Aafrikas
* *Acinonyx jubatus soemmeringii*; elutseb Kesk-Aafrika
* *Acinonyx jubatus velox*

## Välislingid

* Gepardi Säilitamise Fond *(inglise keeles)*
* Teadlastel õnnestus pildistada haruldast gepardit, 25.02.2009
# Mpumalanga provints

| Mpumalanga provints |
| --- |
|

---

 |
| * svaasi iSifundzeni yeMpumalanga
* suulu iSifundazwe yaMpumalanga
* ndebele iProvinsi yeMpumalanga
* pedi Profense ya Mpumalanga
* afrikaani Provinsie Mpumalanga
* inglise Mpumalanga Province
 |
|

---

 |
|

Mpumalanga lipp

---

 |
|
Pindala: 79 490 km² |
|
Elanikke: 5 143 324 (2.02.2022)  |
|
Rahvastikutihedus: 64,7 in/km² |
|
Keskus: Nelspruit |
|  |

**Mpumalanga provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.

1995. aastani oli provintsi nimi Ida-Transvaal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Mpumalanga provintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 90,7%, valged 7,5%, värvilised 0,9%, India või Aasia päritolu inimesed 0,7% ja teised 0,2%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 27,7% rahvastikust, suulu keelt 24,1%, tsonga keelt 10,4%, ndebele keelt 10,1%, pedi keelt 9,3%, afrikaani keelt 7,2%, sotho keelt 3,5%, inglise keelt 3,1%, tsvana keelt 1,8% ja koosa keelt 1,2%.

## Viited

## Välislingid

* Provintsivalitsus
# Kingad

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jalanõust; teiste asjade kohta vaata lehekülge King (täpsustus)* |

---

Kingi muuseumis eksponeerituna
**Kingad** (murdes ka: *ummiskingad*) on nahast jalanõud, millel on tugev tald ja konts, ja mis ei ulatu pahkluust kõrgemale.
Kingi on valmistatud erinevatest materjalidest. Traditsiooniliselt valmistati kingi nahast, puust või riidest, hiljem hakati kingi valmistama ka kummist, plastikust.

## Viited
# Nadine Gordimer

| Nadine Gordimer |
| --- |
| Nadine Gordimer Göteborgi raamatumessil, 24. september 2010. Foto: Bengt Oberger |
| Sünniaeg |
20. november 1923 Springs (Lõuna-Aafrika Liit) |
| Surmaaeg |
13. juuli 2014 (90-aastaselt) Johannesburg |
| Alma mater | * Witwatersrandi Ülikool
 |
| Amet |
kirjanik, romaanikirjanik, lühijuttude kirjutaja |
| Lapsed |
Unknown |
| Autasud |
Nobeli kirjandusauhind, Bookeri auhind |
| [muuda Wikidatas] |

Nadine Gordimer, David Grossman (2007)
**Nadine Gordimer** (20. november 1923 Springs – 13. juuli 2014 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna (1991) ja Bookeri auhinna (1974) laureaat.

## Elulugu

Nadine sündis söekaevanduslinnas Springsis, mis asub Johannesburgi lähedal, Isidore ja Nan Gordimeri peres. Tema vanemad olid juudid; isa oli emigreerunud Leedust ja ema Londonist.

Hariduse sai ta katoliiklikust konvendikoolist. Seejärel õppis ta aasta Witwatersrandi Ülikoolis, kus kraadiõpe jäi pooleli. 1960. ja 1970. aastail õpetas ta mitmes Ameerika ülikoolis. Ta sekkus ka avalikult Lõuna-Aafrika poliitikasse, nõudes apartheidipoliitikast loobumist. Suur osa tema loomingust põhinebki moraalsetel ja psühholoogilistel rassipingetel, mis olid tema kodumaal levinud.

Tema esimene avaldatud teos oli lühijutt lastele, "The Quest for Seen Gold", mis ilmus 1937. aastal Children's Sunday Expressis.

Tema esimene lühijuttude raamat "Face to Face" avaldati 1949. aastal.

Tema esimene romaan, "The Lying Days", ilmus 1953. aastal.

Aastal 1954 abiellus Nadine kõrge reputatsiooniga kunstikaupleja Reinhold Cassireriga, kes asutas ettevõtte South African Sotheby's, hiljem asutas Reinhold oma galerii ja juhtis seda. Paaril sündis 1955. aastal poeg Hugo.

## Tunnustus

* 1974 – Bookeri auhind
* 1985 – Malaparte auhind
* 1991 – Nobeli kirjandusauhind

## Välislingid

* LitWeb.net: Biograafia
# Itaalia kukeleib

| Itaalia kukeleib |
| --- |
|   |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Üheidulehelised *Liliopsida*  |
| Selts |
Kõrreliselaadsed *Poales*  |
| Sugukond |
Kõrrelised *Poaceae*  |
| Perekond |
Kukeleib *Setaria*  |
| Liik | **Itaalia kukeleib**  |
| Binaarne nimetus |
| Setaria italica  |

*Setaria italica*
**Itaalia kukeleib** (*Setaria italica*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik kukeleiva perekonnast.

Taim on Eestis tulnukas. Taime leidub eelkõige raudteejaamade ümbruses, laoplatside ümbruses.

## Viited

## Välislingid

* Itaalia kukeleib andmebaasis eElurikkus
# Botuliin

Botuliin
**Botuliin** on mürkaine, mida eritavad ainetegevuse käigus grampositiivsed anaeroobsed bakterid (eriti *Clostridium botulinum*, aga ka *Clostridium baratii* ja *Clostridium butyricum*).

Mürgistust, mida põhjustab *Clostridium botulinum'*i toodetav botuliin, nimetatakse botulismiks.

Mürgil on seitse alatüüpi, mida tähistatakse tähtedega A kuni G.

Keemiliselt toimelt on botuliin tsinkproteaas, mis lagundab pöördumatult valke, mille abil koliinergilises sünaptilises ülekandes toimub atsetüülkoliini vabanemine vesiikulitest sünaptilisse pilusse.Tulemuseks on lihaste lõtv halvatus.

Tegemist on kõige kangema loodusliku mürgiga, mille LD50=1 ng/kg kõhuõõnde süstituna ja LD50=3 ng/kg inhaleerides. (Ühe grammiga saab tappa miljon 100-kilost inimest).

## Meditsiiniline kasutus

Botuliin on meditsiiniliselt kasutusel tüübina A ja tüübina B. Esimest tüüpi kasutatakse esmajoones järgmistel näidustustel: blefarospasm; näo hemispasm ja muud fokaalsed düstooniad; spastiline kõõrkaelsus; laste tserebraalparalüüsist tingitud dünaamilist hobupöida tekitava spastilisuse leevendamine alates teisest eluaastast; insuldijärgse küünarvarre ja labakäe lihaste spastilisuse leevendamine täiskasvanutel; püsiv raske primaarne aksillaarne hüperhidroos, mis häirib elukvaliteeti ja on resistentne paiksele ravile.

### Botuliin tüübina A

 *Pikemalt artiklites Botox ja Dysport*
Botuliini sisaldavaid iluprotseduure viivad kosmeetiliselt läbi vaid sertifitseeritud tervishoiutöötajad. Ka ohutusnõuetele vastavates kliinikutes teostatakse täitesüstimisi enamasti näopiirkondadesse, et silendada nahakortse. Sarvkihti läbivate pindmiste süstetega (0-2 mm) või sügavate süstetega (2-10 mm) viiakse aine hoolikalt nahakihtide alustesse näolihastesse. Nende kangestumisega vähenevad eluaastatega miimikast tekkinud kortsukesed. Esteetilisel eesmärgil kestev efekt taandub paraku umbestäpselt kolme kuuga kuni poole aastaga. Terviseohtlikud on protseduurid lehmapiimavalgu-allergia või ka neuromuskulaarsete häirete või neuroloogiliste haiguste all kannatavatele inimestele. Samuti ei sobi protseduurid rasedatele ning rinnaga toitvatele naistele. Ilusüsted nooremate kui 18-aastastele on mitmetes riikides keelatud.

2010. aastaist on botuliini süstimisele püütud leida alternatiive nagu frotox.

## Välislingid

* Botoxi infoleht(arhiveeritult)