Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Elupaik

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib autökoloogilisest mõistest; koosluse elupaigast vaata artiklit Biotoop* |

---

**Elupaik** ehk **habitaat** on liigi (populatsiooni) olemasoluks ja ontogeneesi läbimiseks vajalike abiootiliste ja biootiliste tingimuste kogum; ka selliste tingimustega ala. Enamasti kasutatakse mõistet "elupaik" loomade kontekstis. Taimede ja seente puhul räägitakse kasvukohast.

Bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis defineeritakse elupaika kitsamalt: "Elupaik on koht või kohatüüp, kus mingi organism või populatsioon looduslikult esineb."

Eestis on tähtsamateks elupaikadeks metsad, rohumaad ja sood.

Eesti keeles on ingliskeelse mõiste *habitat* vastena zooloogias kasutatud sõna "elupaik" ja botaanikas "kasvukoht" (harvem ka "kasvukohatüüp").

## Vaata ka

* biotoop
* elupaiga fragmenteerumine
* elupaigatüüp
* kasvukoht
* vääriselupaik

## Viited

## Välislingid

* “Loodusdirektiivi” elupaigatüüpide käsiraamat
# Chen Cheng

Chen Cheng (1959)
**Chen Cheng** (hiina: 陳誠; 4. jaanuar 1897 – 5. märts 1965) oli Hiina poliitik ja sõjaväelane, üks peamisi Rahvusliku Revolutsiooniarmee juhte teise Hiina-Jaapani sõja ning Hiina kodusõja ajal.

Pärast kodusõja lõppu kolis ta Taiwanile, kus ta oli Taiwani provintsi kuberner ja Hiina Vabariigi asepresident. Ta esindas Hiina Vabariiki ka visiitidel Ameerika Ühendriikidesse. Tema algatusel viidi Taiwanil läbi maa- ja maksureforme, mis muutsid kommunismi kohalike jaoks ebaahvatlevaks, kuna nad said maad omada. Tema alias oli Chen Tsyr-shiou.
# Provints (Hispaania)

**Provints** (hispaania keeles provincia) on Hispaania 2. järgu haldusüksus. Hispaania jaguneb 50 provintsiks, mis omakorda koosnevad valdadest (hispaania keeles municipios).

Provintsid kuuluvad autonoomsetesse piirkondadesse (hispaania keeles comunidad autónoma), mis on riigi peamine haldusüksus. Enamik autonoomseid piirkondi koosneb mitmest provintsist, kuid osa neist on üheprovintsilised.

Provintsisüsteemist eraldi seisavad autonoomsed linnad (hispaania keeles Ciudad autónoma) Ceuta ja Melilla, mis asuvad Põhja-Aafrikas ning millel on provintsiga sarnane haldusstaatus.

Alljärgnevas tabelis on toodud kõik provintsid koos halduskeskustega.

| Provints | Halduskeskus |
| --- | --- |
| **Albacete** | Albacete |
| **Alicante** | Alicante |
| **Almería** | Almería |
| **Araba** | Vitoria-Gasteiz |
| **Astuuria** | Oviedo |
| **Ávila** | Ávila |
| **Badajoz** | Badajoz |
| **Baleaarid** | Palma de Mallorca |
| **Barcelona** | Barcelona |
| **Biskaia** | Bilbao |
| **Burgos** | Burgos |
| **Cáceres** | Cáceres |
| **Cádiz** | Cádiz |
| **Castellón** | Castellón de la Plana |
| **Ciudad Real** | Ciudad Real |
| **Córdoba** | Córdoba |
| **A Coruña** | A Coruña |
| **Cuenca** | Cuenca |
| **Gipuzkoa** | Donostia |
| **Girona** | Girona |
| **Granada** | Granada |
| **Guadalajara** | Guadalajara |
| **Huelva** | Huelva |
| **Huesca** | Huesca |
| **Jaén** | Jaén |
| **Kantaabria** | Santander |
| **La Rioja** | Logroño |
| **León** | León |
| **Lleida** | Lleida |
| **Lugo** | Lugo |
| **Madrid** | Madrid |
| **Málaga** | Málaga |
| **Murcia** | Murcia |
| **Navarra** | Pamplona |
| **Orense/Ourense** | Ourense |
| **Palencia** | Palencia |
| **Las Palmas** | Las Palmas de Gran Canaria |
| **Pontevedra** | Pontevedra |
| **Salamanca** | Salamanca |
| **Tenerife** | Santa Cruz de Tenerife |
| **Segovia** | Segovia |
| **Sevilla** | Sevilla |
| **Soria** | Soria |
| **Zamora** | Zamora |
| **Zaragoza** | Zaragoza |
| **Tarragona** | Tarragona |
| **Teruel** | Teruel |
| **Toledo** | Toledo |
| **Valencia** | Valencia |
| **Valladolid** | Valladolid |
# Sõiduk

Mootorratas
Jalgratas ja veoauto tänavaliikluses
**Sõiduk** (ka *sõiduvahend*; vananenud kirjanduses ka *sõiduriist*) on inimese loodud vahend liikumiseks maal, vees, õhus või kosmoses.

Inimkonna esimesed liikumisvahendid olid veesõidukid. Sõidukid maapinnal olid veetavad või kaldpinnast alla libisevad või veerevad, näiteks kelk, regi, saan jms või vähemalt mitme rattaga veeremid. Hiljem näiteks vankrid, kaarikud, tõllad jm. Tänapäeval jalg-, mootorrattad ning üldiselt kõik maastikul, maanteel ja raudteel (rööbastel) paigalt liikuvad ehk sõitvad tehisvahendid (sõidukid).

## Sõidukite liigitus

Üks paljudest sõidukite lahterdamise võimalusi

* Amfiibsõiduk
* Mootorsõiduk
* Ratassõiduk
* Roomiksõiduk
* Rööbassõiduk
* Sammuv sõiduk (mitmejalgne liikur)
* Veesõiduk
* Velosõiduk
* Õhusõiduk

## Galerii

* Kaarik
* Amfiibauto

## Vaata ka

* Mehitamata sõiduk
* Tehnoülevaatus
* Sõiduki teleopereerimine

## Viited
# Kesksügise festival

**Kesksügise festival** on Hiinas uusaasta järel tähtsuselt teine püha aastas. Festivali ajalugu ulatub 3000 aasta taha. Festivali peetakse Hiina lunaarkalendri järgi iga 8. kuu 15. päeval täiskuu ajal. Gregoriuse kalendri järgi jääb see aeg septembri keskpaiga ja varase oktoobri vahele.

Usutakse, et sel ajal on Kuu kõige säravam ja suurem, mis langeb kokku sügisese saagikoristusajaga.

## Legend

Kesksügise festival keerleb ümber kuujumalanna Changi ja tema abikaasa Hou Yi legendi ümber.

Hou Yi, vibulaskja, laskis ajal, mil taevas oli kümme päikest, üheksa alla, jättes alles vaid ühe. Selle tänuks kingiti talle igavese elu eliksiir. Eliksiiri joomise asemel aga andis ta selle oma naise kätte hoiule. Kui Yi vaenlane tema koju igavese elu eliksiiri varastama läks, jõi Chang kogu eliksiiri ära, et see halbadesse kätesse ei satuks. See pani ta Kuule lendama. Et oma naist mälestada, hakkasid Hou Yi ja mõned teised Kuule igal aastal andameid andma.

## Pidustused

Festivalil on välja kujunenud omad traditsioonid, millest üks on kuu koogikeste söömine. Kuu koogikesed on väikesed erineva täidisega koogikesed, mida üldjuhul nauditakse tassikese teega. Täidiseks on näiteks kergelt soolane muna kollane, lootose pasta, punase oa pasta või ka datlipasta, puuviljad, pähklid ja seemned. Tihtipeale kingitakse neid oma lähedastele, näiteks pereliikmetele või kolleegidele.

Kui kuu on juba tõusnud, süüdatakse Hiina laternad ja lastakse taevasse hõljuma. Kogenud tantsijad esitavad õnne toomiseks lõvi- ja lohetantsu.

## Viited
# Taiwani jeen

Taiwani jeen 1915 aastal
**Taiwani jeen** oli rahaühik, mis käibis Taiwanil Jaapani võimuperioodi jooksul aastail 1895–1946.

Taiwani jeen oli võrdväärne Jaapani jeeniga, jagunes sajaks seeniks, eksisteeris ainult paberrahana. Asendati 1946 vana Taiwani dollariga.
# Taiwani lipp

Hiina Vabariigi lipp
**Hiina Vabariigi lipp** on Taiwani ja seda ümbritsevaid väikesaari kontrolliva Hiina Vabariigi riigilipp. Lipu tavapärane kirjeldus on: sinine taevas, valge päike ja täielikult punane maa.

Lipu esmakasutaja oli Guomindang 1917. aastal. Vabariigi lipuks sai see 1928. aastal.

1912–1928
## Välislingid

* www.gio.gov.tw
* www.crwflags.com
# Sinani maakond

| Sinani maakond |
| --- |
|

---

 |
| korea 신안군Sinan-gun |
|

---

 |
|
Pindala: 656 km²  |
|
Elanikke: 38 551 (2021) |
|
Rahvastikutihedus: 58,8 in/km² |
|  |

**Sinani maakond** (*Sinan-gun*, hangulis 신안군, hanjas 新安郡) on maakond Lõuna-Koreas Lõuna-Jeolla provintsis.
# Paapuad

**Paapuad** on Lääne-Melaneesia algasukad Uus-Guineal, vähesemal määral Bismarcki ja Saalomoni saartel.

On lähedased melaneeslastele, keelelt ja kultuurilt tugevalt killustunud.

## Paapua rahvaid

* Ambulased
# Vabakaubandusleping

**Vabakaubandusleping** on rahvusvahelise õiguse kohane rahvusvaheline leping, millega moodustatakse koostööd tegevate riikide vahel vabakaubanduspiirkond. Vabakaubanduslepingud, mis on üks kaubanduspaktide vorme, määravad kindlaks tariifid ja tollimaksud, mida riigid impordile ja ekspordile kehtestavad, eesmärgiga vähendada või kaotada kaubandustõkkeid, mõjutades seeläbi rahvusvahelist kaubandust. Sellised kokkulepped "keskenduvad tavaliselt peatükile, milles nähakse ette tariifne sooduskohtlemine", kuid sageli hõlmavad need ka sätteid kaubanduse hõlbustamise ja eeskirjade koostamise kohta sellistes valdkondades nagu investeeringud, intellektuaalomand, riigihanked, tehnilised standardid ning sanitaar- ja fütosanitaar küsimused.

Euroopa Liitu hõlmavad vabakaubanduslepingud
Oluline on märkida erinevust tolliliitude ja vabakaubanduspiirkondade vahel. Mõlemad kauplemisplokkide tüübid on seotud sisemise korraga, mille pooled sõlmivad omavahelise kaubanduse liberaliseerimiseks ja hõlbustamiseks. Tolliliitude ja vabakaubanduspiirkondade vaheline oluline erinevus on nende lähenemisviis kolmandatele osapooltele. Kui tolliliit nõuab, et kõik osapooled kehtestaksid ja säilitaksid kolmandate riikidega kauplemisel ühesugused välistariifid, siis vabakaubanduspiirkonna osaliste suhtes seda nõuet ei kohaldata. Selle asemel võivad nad kehtestada ja säilitada vajaduse korral tariifirežiimi, mida kohaldatakse kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes. Ühtlustatud välistariifideta vabakaubanduspiirkonnad võtavad pooled kaubanduse kõrvalekaldumise ohu vältimiseks vastu sooduspäritolureeglite süsteemi.

Vabakaubanduslepingu all mõeldakse algselt üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT 1994), mis hõlmab ainult kaubavahetust. Sarnase eesmärgiga, st teenustekaubanduse liberaliseerimist soodustavat lepingut nimetatakse teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) V artikli kohaselt "majandusintegratsiooni lepinguks". Kuid praktikas kasutatakse seda terminit nüüd laialdaselt lepingute tähistamiseks, mis hõlmavad lisaks kaupadele ka teenuseid ja isegi investeeringuid.
# Scoot

Scooti Boeing 777 lennuk
**Scoot Tigerair Pte Ltd** (tegutseb **Scootina**) on Singapuri odavlennufirma, mis kuulub Singapore Airlinesile.

Scooti lennukipark koosnes esialgu Singapure Airlinesilt saadud Boeing 777 lennukitest. Lennufirma baseerub Changi lennujaamas.
# Getúlio Vargas

Getúlio Dornelles Vargas|  |
| Sünniaeg |
19. aprill 1882 |
| Sünnikoht |
São Borja, Rio Grande do Sul |
| Surmaaeg |
† 24. august 1954 |
| Erakond |
PTB |
| Amet |
Brasiilia president (1930–1945), (1950–1954) |

**Getúlio** Dornelles **Vargas** (19. aprill 1882 São Borja, Rio Grande do Sul – 24. august 1954) oli Brasiilia riigipea 3. novembrist 1930 kuni 29. oktoobrini 1945 ja 31. jaanuarist 1951 kuni surmani.

Aastatel 1930–1934 oli ta ametlikult ajutise valitsuse juht, alates 20. juulist 1934 riigi president.

## Elulugu

Vargas pärines põlisest gautšode perekonnast. Algul teenis ta sõjaväes, siis hakkas õppima õigusteadust. Poliitikas alustas ta tegevust vabariiklasena, valiti Rio Grande do Suli parlamenti ja hiljem esindajatekotta, saades oma osariigi esindajaks kongressis. Lühikest aega oli ta rahandusminister president Washington Luisi valitsuses, ent astus ametist tagasi, et kandideerida oma osariigi valitsusse Liberaalse Alliansi esindajana. Rio Grande do Suli osariigi valitud kubernerina rajas ta tugeva opositsioonilise liikumise keskvõimu vastu ja lõpetas korruptsiooni valimistel üldise ja salajase hääletamise kehtestamisega.

Getúlio Vargas, 1930
1930 kandideeris ta Brasiilia presidendiks ja sai vaieldava kaotuse senise presidendi Luisi soosikult Jorge Presteselt. Valimistulemuste võltsimine oli tollal Brasiilias üldine. Sõjavägi, kes Brasiilias on alati poliitiliselt aktiivne olnud, korraldas riigipöörde ja kuulutas Vargase presidendiks; Prestes ei jõudnudki ametivannet anda.

See tähendas nii-öelda vana vabariigi lõppu, mis oli rajatud peamiselt paulistide (kohvitootjate) huvidele. Vargas esindas jõukate natsionalistlike ja antikommunistlike töösturite huve. Tema Liberaalne Allianss pooldas liberaalseid reforme vabaturumajanduse arendamiseks.

Vargas kehtestas autoritaarse režiimi, milles võttis eeskuju fašismist. Selleks muutis ta 1934 põhiseadust. Sõjaväe toel valitses ta 15 aastat järjest, mis oli Ladina-Ameerika kohta pikk aeg. Ta surus maha kõik mässud: nii paulistide (1932), kommunistide (1935) kui ka fašistide mässu (1938). Tal ei olnud kindlat programmi riigi arendamiseks, kuid tema ajal ja suuresti tänu temale muutus Brasiilia põllumajandusriigist tööstusriigiks.

Ta lõpetas elu enesetapuga, sest ei tahtnud täita armeejuhtide nõudmist tagasi astuda.

## Tunnustus

* 1937 – Valge Roosi Rüütliordu Suurrist ketiga

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Brasiilia 1930. aasta sõjaväehunta** | **Brasiilia president (ajutise valitsuse juht)** 1930–1945 | Järgnev **José Linhares** |
| Eelnev **Eurico Gaspar Dutra** | **Brasiilia president** 1951–1954 | Järgnev **Café Filho** |
# Abdelaziz Bouteflika

| Abdelaziz Bouteflika |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
2. märts 1937 |
| Surmaaeg |
17. september 2021 (84-aastaselt) |
| Amet |
poliitik, vabariigi president |
| [muuda Wikidatas] |

**Abdelaziz Bouteflika** (araabia keeles: عبد العزيز بوتفليقة, **Abd al-'Aziz Bu Tafliqa**) (2. märts 1937 – 17. september 2021) oli Alžeeria poliitik. Ta oli Alžeeria president 27. aprillist 1999 kuni 2. aprillini 2019

Pärast seda, kui Alžeeria parlament veebruaris 2009 kaotas piirangu, mis lubas presidendiametis olla vaid kaks ametiaega järjest, teatas Bouteflika, et kavatseb aprillis 2009 peetavatel presidendivalimistel kandideerida ka kolmandaks ametiajaks. Ta valiti tagasi, saades 90,24% valijate häältest.

17. aprillil 2014 toimunud presidendivalimistel valiti ta presidendiks tagasi ka neljandaks ametiajaks. Valimistel sai ta 81,5% hääletanute toetuse.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Liamine Zéroual** | **Alžeeria president** 1999–2019 | Järgnev **Abdelkader Bensalah (kohusetäitja)** |
# Valuutakurss

**Valuutakurss** ehk **rahakurss** on ühe riigi rahaühiku hind mingi teise riigi rahaühikutes.

Valuutakurss muudab eri riikide valuutad ja nendes väljendatud hinnad omavahel võrreldavaks.

Eristatakse kinniskursse ja liugkursse. Liugkursiga valuutakursid määratakse kindlaks valuutaturul. Liugkursid on kasutusel alates 1973. aastast.

## Viited

## Välislingid

* Euroopa Keskpanga valuutakursid
# Ghana riigipeade loend

**Ghana riigipeade loend** loetleb Kullaranniku ja Briti Togolandi ühinemisel tekkinud Ghana riigipead 1957. aastast kuni tänapäevani.

| Alates | Kuni | Nimi | Eluaastad |
| --- | --- | --- | --- |
| **Kuninganna** |  |  |  |
| 1957, 6. märts | 1960, 1. juuli | Elizabeth II | (1926–2022) |
| **Kindralkubernerid** |  |  |  |
| 1957, 6. märts | 1957, 24. juuni | Charles Noble Arden-Clarke | (1898–1962) |
| 1957, 24. juuni | 1960, 1. juuli | William Francis Hare, Earl of Listowel | (1906–1997) |
| **Presidendid** |  |  |  |
| 1960, 1. juuli | 1966, 24. veebruar | Kwame Nkrumah | (1909–1972) |
| 1966, 24. veebruar | 1969, 2. aprill | Joseph Arthur Ankrah | (1915–1992) |
| 1969, 2. aprill | 1970, 7. august | Akwasi Afrifa | (1936–1979) |
| 1970, 7. august | 1970, 31. august | Nii Amaa Ollennu *ajutine* | (1906– ...) |
| 1970, 31. august | 1972, 13. jaanuar | Edward Akufo-Addo | (1906–1979) |
| 1972, 13. jaanuar | 1978, 5. juuli | Ignatius Kutu Acheampong | (1931–1979) |
| 1978, 5. juuli | 1979, 4. juuni | Fred W.K. Akuffo | (1937–1979) |
| 1979, 4. juuni | 1979, 24. september | Jerry John Rawlings (1) | (1947–2020) |
| 1979, 24. september | 1981, 31. detsember | Hilla Limann | (1934–1998) |
| 1981, 31. detsember | 2001, 7. jaanuar | Jerry John Rawlings (2) | (1947–2020) |
| 2001, 7. jaanuar | 2009, 7. jaanuar | John Agyekum Kufuor | (1938–) |
| 2009, 7. jaanuar | 2012, 24. juuli | John Atta Mills | (1944–2012) |
| 2012, 24. juuli | 2017, 7. jaanuar | John Dramani Mahama | (1958–) |
| 2017, 7. jaanuar | 2025, 7. jaanuar | Nana Addo Dankwa Akufo-Addo | (1944–) |
| 2025, 7. jaanuar |  | John Dramani Mahama | (1958–) |
# Puerto Rico süvik

**Puerto Rico süvik** on Atlandi ookeani sügavaim koht, asub ookeani lääneosas Väikeste Antillide Tuulepealseist saartest põhja pool; pikkus umbes 1100 km, laius umbes 90 km, suurim sügavus 8742 m.

## Viited
# Falklandi hoovus

**Falklandi hoovus** on hoovus Atlandi ookeanis. Algab Falklandi saartest idas, hoovab mööda Patagoonia idarannikut põhja kuni La Plata laheni. Koosneb külmast väikese soolsusega veest. Keskmine temperatuur on 6 °C. Hoovuse kiirus on pool meetrit kuni meeter sekundis. Hüdrograafilised andmed sellest piirkonnast on napid ja seetõttu on paljud näitajad suure veaulatusega.
# Õigus ja Õiglus

| Õigus ja Õiglus |
| --- |
| *Prawo i Sprawiedliwość* |
|  |
| *Poola erakond* |
| Esimees |
Jarosław Kaczyński |
| Peakorter |
ul. Nowogrodzka 84/86, 02-018 Varssavi |
| Ideoloogia |
Rahvuslik konservatism |
|  |
| Europarlamendi fraktsioon |
Euroopa Konservatiivid ja Reformistid (alates 2009) Liit Rahvusriikide Euroopa Eest (2004–2009) |
| Europartei |
Euroopa Konservatiivide ja Reformistide Partei |
|  |
| Asutamine |
2001 |
| Eelkäija |
Porozumienie Centrum |
|  |
| Koduleht |
www.pis.org.pl |

**Õigus ja Õiglus** (poola keeles *Prawo i Sprawiedliwość*, lühendatult *PiS*) on rahvuskonservatiivne Poola erakond, mis asutati 2001. aasta 13. juunil.

Erakonna esimees on Jarosław Kaczyński.

2005. aasta 31. oktoobrist 2007. aasta 16. novembrini olid Poolas võimul Õiguse ja Õigluse juhitud valitsused.

2015. aastal võitis partei valimised ning sai nii seimis kui ka senatis enamuse. Valimiste järel moodustas PiS Beata Szydło valitsuse, mis on astunud järjekindlalt samme, tugevdamaks partei mõju ka teistes võimuharudes ja valdkondades, sh ülemkohtus ja ajakirjanduses. Niisugune poliitika on pälvinud ohtralt rahvusvahelist kriitikat.

## Poliitilised vaated

Õigus ja Õiglus pooldab riigi mõõdukat sekkumist majandusellu, riigipoolset tasuta arstiabi, tugevat sotsiaalsüsteemi ja riigikaitset. Moraaliküsimustes sarnanevad erakonna vaated katoliku kiriku omadega.

Välispoliitikas panustatakse kõige enam tihedatele ja headele suhetele Ameerika Ühendriikidega. Euroopa Liitu suhtub Õigus ja Õiglus kohati kriitiliselt, kuid ei ole põhimõtteline eurointegratsiooni vastane.

## Osalemine valimistel

Poola parlamendivalimistel sai see erakond 2001. aastal 460-kohalises alamkojas 44 kohta, 2005. aastal alamkojas 155 kohta ja 100-kohalises ülemkojas 49 kohta, 2007. aastal alamkojas 166 kohta ja ülemkojas 39 kohta.

Poola presidendivalimistel osutus 2005. aastal võitjaks Õiguse ja Õigluse kandidaat Lech Kaczyński, kes sai valimiste teises voorus 54% häältest.

Euroopa Parlamendi valimistel sai erakond 2004. aastal 12,7% häältest, mis tagas Euroopa Parlamendis 7 kohta.

## Välislingid

* Õigus ja Õiglus
# Volga

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jõest; automargi kohta vaata artiklit Volga (auto); Tartu restorani kohta vaata Volga (restoran); laevaklassi kohta vaata artiklit Volga (laevaklass)* |

---

| Volga |
| --- |
| Volga jõgi Jaroslavli lähedalVolga jõgi Jaroslavli lähedal |
| Lähe |
Valdai kõrgustik57° 15′ 5″ N, 32° 28′ 5″ E |
| Suubub |
Kaspia merre45° 41′ 42″ N, 47° 53′ 51″ E |
| Valgla pindala |
1 360 000 km² |
| Pikkus |
3530 km  |
| Langus |
200 m |
| Vooluhulk |
8060 m³/s (Volgogradis) |
| Wikimedia | © OpenStreetMap |

Volga jõe vesikond
**Volga** on Euroopa pikim ja suurima vesikonnaga jõgi.

Volga ülemjooks algab Valdai kõrgustikult. Sealt voolab ta itta läbi Tveri linna. Nižni Novgorodi linnas ühineb ta parempoolse lisajõe Okaga. Kaasani lähedal ühineb ta vasakpoolse lisajõe Kamaga ja pöördub lõunasse. Suubub Kaspia merre. Kanalite kaudu pääs Aasovi, Valgele ja Läänemerele.

Volga vesikonnas paikneb 11 Venemaa kahekümnest suuremast linnast. Jõel paikneb terve rida hüdroelektrijaamu ning suuri veehoidlaid.

Volga jõgi läbib 15 Venemaa Föderatsiooni subjekti territooriumit: Tveri oblast, Moskva oblast, Jaroslavli oblast, Kostroma oblast, Ivanovo oblast, Nižni Novgorodi oblast, Tšuvaššia, Mari El, Tatarstan, Uljanovski oblast, Samara oblast, Saratovi oblast, Volgogradi oblast, Astrahani oblast, Kalmõkkia.

## Lisajõed

Wikimedia | © OpenStreetMapVolga koos lisajõgedega
Suuremad lisajõed alates lähtest (p=parempoolne, v=vasakpoolne, pikkus, suubumiskoht ja valgla pindala):

* Dubna (p), 167 km, Dubna lähedal Ivankovo veehoidlasse, 5350 km²
* Mologa (v), 456 km, Vesjegonski lähedal Rõbinski veehoidlasse, 29 700 km²
* Šeksna (v), 139 km, Tšerepovetsi lähedal Rõbinski veehoidlasse, 19 000 km²
* Kotorosl (p), 132 km, Jaroslavlis, 6370 km²
* Kostroma (v), 354 km, Kostroma lähedal Gorki veehoidlasse, 16 000 km²
* Unža (v), 426 km, Makarjevi lähedal Gorki veehoidlasse, 27 800 km²
* Oka (p), 1500 km, Nižni Novgorodi lähedal, 245 000 km²
* Sura (v), 841 km, Jadrini lähedal Tšeboksarõ veehoidlasse, 67 500 km²
* Vetluga (v), 889 km, Kozmodemjanski lähedal Tšeboksarõ veehoidlasse, 39 400 km²
* Kama (v), 1 805 km, Tšistopoli lähedal Kuibõševi veehoidlasse, 507 000 km²
* Samara (v), 594 km, Samara lähedal Saratovi veehoidlasse, 46 500 km²
* Bolšoi Irgiz (v), 675 km, Volski lähedal, 24 000 km²

* Volga jõgi Nižni Novgorodi lähedal
* Sild Volgogradis üle Volga jõe, pikkus 1260 m, laius 32 m
* Sild Volgal Tveri linnas
* Volga jõgi Žiguli kõrgustikus
* Kruiisilaevad Volga jõel

Volga ääres elavad mitmed rahvad, kes kutsuvad Volgat oma nimega:

* vene *Волга*
* tatari *İdel, Идел*
* tšuvaši *Атăл (Atăl)*
* ersa *Рав (Rav)*
* mari *Юл (Jul)*
* saksa *Wolga*

## Vaata ka

* Dnepr
* kaubatee varjaagide juurest kreeklasteni

## Viited

## Välislingid

 Volga – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
# Tripoli omavalitsus

| Tripoli omavalitsus |
| --- |
|

---

 |
| araabia طرابلس عروس البحرSha‘bīyat Ţarābulus |
|

---

 |
|
Keskus: Tripoli |
|  |

**Tripoli omavalitsus** on Liibüa 1. järgu haldusüksus (omavalitsus). See asub riigi loodenurgas Tripolitaanias.

Omavalitsuse halduskeskus on Tripoli.
# Buss

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sõidukist; telesaate kohta vaata artiklit Buss (saade)* |

---

Benz-Omnibus, 1896
Kahekorruseline buss Londonis
Tänapäevased linnabussid on enamasti madala põhjaga. Pildil Autosan Sancity 12LF
Dekoreeritud autobuss Egiptuses
**Buss** ehk **autobuss** (ladina *automobile omnibus* – 'iseliikuja kõigile') on teedel ja tänavatel liikuv, suurema hulga inimeste veoks mõeldud sõiduk, milles on vähemalt kümme istekohta (juhiiste kaasa arvatud).

Busse liigitatakse lähiliinibussideks, kaugliinibussideks ja turismibussideks.

Kaugliinibussides on enamasti konditsioneer, külmik, videosalvesti ja kuvarid, Wi-fi, käimla. Mõningates kaugliinibussides on reisijatele ka magamiskohad.

Elektriga sõitvaid busse nimetatakse trollideks ehk trollibussideks.

## Vaata ka

* Bussijuht
* Koolibuss
* Lõõtsbuss
* Mikrobuss
* Poebuss
* Scania OmniLink
* Väikebuss

## Välislingid