Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# City University of New York

CUNY logo
**City University of New York**, lühend **CUNY** on avaõiguslik ülikoolide süsteem Ameerika Ühendriikides New Yorgis.

CUNY koosseisu kuulub 25 institutsiooni (peamiselt kolledžid, sealhulgas City College of the City University of New York).

CUNY on asutatud 1961. aastal.

CUNY-s õpib rohkem kui 275 000 üliõpilast ning selle vilistlaste hulgas on kolmteist Nobeli auhinna laureaati.

## Välislingid

 City University of New York – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Kapital

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; Karl Marxi teose kohta vaata artiklit Kapital (Marx)* |

---

Mõiste „kapital“ märgib asju (maaomand, loodusvarad, hooned, loomad, masinad, raha ja patendid), mida kasutades loovad inimesed tooteid, mille järel on turul nõudlus. Materiaalseks kapitaliks loetakse maa, loodusvarad, hooned, loomad ja masinad. Immateriaalseks kapitaliks nimetatakse mittemateriaalset vara, nagu näiteks patendid, autoriõigused ja kaubamärgid. Rahakapitaliks nimetatakse eri riikides käibel olevaid rahatähti ja likviidseid võlakirju.

Mõiste „inimkapital“ märkis vana- ja keskaja ühiskondades (ning ka tänapäeva mustal turul) inimorje, keda sai osta ja müüa sellisena ning keda käsitleti rääkivate tööriistadena ja tulu teenimise instrumentidena. Tänapäeval viitab see mõiste riigi kodanike või ettevõtte töötajate haritusele, oskustele ja potentsiaalsele võimekusele tootmisprotsessis. Erinevalt materiaalsest kapitalist ei saa inimkapitali modernses riigis osta ega müüa, sest see on vabade kodanike omadus.

Mõiste „sotsiaalne kapital“ viitab inimsuhetele. Selle suurus ilmneb hädaolukorras, milles riik või ettevõte satub majandusraskustesse ja väljendub inimeste valmiduses käituda altruistlikult ning panustada oma töö ja/või varaga selle kriisist väljatoomisesse. Autoritaarsed valitsejad panustavad sellises olukorras patriotismile, kutsudes rahvast päästma oma isamaad. Kapitaliomanikud või neid esindavad ärijuhid väidavad kriisiolukorras, et äriühing on töötajate ühisomand ning iga töötaja peab andma maksimaalse ja ennastohverdava panuse selle päästmisse.

Kapital võib olla „tootlik“, kui seda kasutatakse ettevõtluses, selle kasutamisest tekib tulu ja selle omanikud teenivad kasumit. Kuid kapital võib olla ka „mittetootlik“ või „kaudselt tootlik“, kui seda kasutatakse vaid üldkasulikel eesmärkidel, avalikes huvides. Näiteks RMK valduses olevad metsad, kus kõik eestimaalased võivad vabalt meelt lahutada ning marju-seeni kirjata.

Kapital võib olla avalikus- või eraomandis. Avalikuks omandiks on ka ettevõtted, mis on riigi või KOV omanduses. Erakapital kuulub omandiregistrite sissekannetega tuvastatavatele inimestele.

Klassikaline majandusteooria käsitles kapitalina üksnes füüsilisi esemeid, nagu seadmed, ehitised ja sõidukid, mida kasutatakse tootmises. Teised majandusteadlased on kapitali mõistet laiendanud. Näiteks investeeringuid töötajate oskustesse ja haridusse võib käsitleda inimkapitali ülesehitamisena.

## Mõisteid

* Aktsiakapital, algkapital, erakapital, finantskapital, käibekapital, laenukapital, pangakapital, põhikapital, riigikapital, riskikapital, väliskapital
# Jiang Zemin

Jiang Zemin (1997)
**Jiang Zemin** (hiina 江泽民 Jiāng Zémín; 17. august 1926 Yangzhou, Jiangsu provints – 30. november 2022 Shanghai) oli Hiina Rahvavabariigi partei- ja riigitegelane.

Ta tõusis võimule pärast Taevase Rahu väljaku meeleavalduse mahasurumist 1989. aastal. Ta oli Hiina RV tegelik juht 1992–2004. Ta oli Hiina Kommunistliku Partei esimees 1989–2002 ning Hiina RV president 1993–2003. Ta oli ka Hiina RV Kesksõjakomitee esimees 1989–2004.

Tema juhtimise ajal toimus Hiina RV–s kiire majanduskasv ja paranesid suhted lääneriikidega, kuid säilis Kommunistliku Partei range kontroll sisepoliitikas. 1993 võttis ta kasutusele mõiste sotsialistlik turumajandus.

1999 keelustas ta Falun Gongi usuliikumise. Külastas juunis 2002 Tallinna.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Zhao Ziyang** | **Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär** 1989–2002 | Järgnev **Hu Jintao** |
| Eelnev **Deng Xiaoping** | **Kesksõjakomitee esimees** 1985–2005 | Järgnev **Hu Jintao** |
| Eelnev **Yang Shangkun** | **5. Hiina Rahvavabariigi president** 1993–2003 | Järgnev **Hu Jintao** |
# Konsulaat

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib diplomaatia mõistest; Prantsusmaa võimuorgani kohta vaata artiklit Konsulaat (Prantsusmaa)* |

---

**Konsulaat** on riigi välisesindus, mis kaitseb välisriigis selle riigi kodanike õigusi ja annab neile konsulaarabi.

Konsulaat võib asuda suursaatkonnas, saatkonnas või olla iseseisev asutus.

Konsulaadid jagunevad karjääri- ja aukonsulaatideks, nende esindajaid nimetatakse tavaliselt vastavalt konsuliteks ja aukonsuliteks. Üldjoontes on karjääri- ja aukonsulaatide ülesanded väga sarnased ja mõisted kasutusel suisa sünonüümidena: mõlema puhul on kesksel kohal kodanike abistamine, ärialane teavitamine ja kahepoolsed suhted konsulaarpiirkonnas.

Sõltuvalt traditsioonidest kutsutakse konsuleid ja aukonsuleid konsulaatidega – nii karjääri- kui ka aukonsulaatidega – tihedate suhete hoidmise nimel aeg-ajalt lähetajariiki, et nad tutvuksid riigiga, mille huve nad esindavad.

## Ajalooline käsitlus

Konsulaadid on kas kutse- või aukonsulaadid, mida vastavalt juhib kutse- või aukonsul. Konsulaadid jagunevad peakonsulaatideks, konsulaatideks, asekonsulaatideks ja konsulaaragentuurideks. Neid juhivad vastavalt peakonsulid, konsulid, asekonsulid ja konsulaaragendid..

## Vaata ka

* Konsulaarasutus

## Viited
# Xiangqi

Xiangqi (hiina 象棋; *pinyin*'is *xiàngqí*) ehk **Hiina male** on male ja *shogi*'ga samasse perekonda kuuluv lauamäng, mis on tõenäoliselt arenenud India lauamängust tšaturangast.

## Välislingid

* Hiina male mängureeglid
# Itzhak Perlman

Itzhak Perlman (aastal 1984)
**Itzhak Perlman** (heebrea keeles: יצחק פרלמן; sündinud 31. august 1945 Tel Avivis) on Iisraeli-Ameerika viiuldaja, dirigent ja pedagoog.

Teda on nimetatud 20. sajandi teise poole suurimaks viiulivirtuoosiks. Perlman mängib antiiksel Soil Stradivarius 1714. aastal valminud viiulil, mida peetakse üheks parimaks Stradivari "kuldsel perioodil" valminud instrumendiks. Lisaks mängib Perlman Sauret Guarneri del Gesu of c. 1743. viiulil.

## Tunnustus

* 2000 – National Medal of Arts
# FIAPF

**Rahvusvaheline Filmiprodutsentide Liitude Föderatsioon** (prantsuse keeles **Fédération Internationale des Associations de Producteurs de Films**; inglise keeles **International Federation of Film Producers Associations**; lühend **FIAPF**) on 1933. aastal asutatud riikide produtsentide liitusid ühendav ülemaailmne organisatsioon, mis osaleb ülemaailmselt autoriõigusi, tehnoloogiastandardeid, meedia regulatsiooni, filmide finantseerimist ja muid filmitööstuse aspekte puudutavate poliitikate väljatöötamisel.

2019. aasta märtsi seisuga kuulus FIAPF-i 34 produtsentide liitu 27 riigist. 2015. aasta mais liitus FIAPF-iga Eesti Rahvuslik Produtsentide Ühing.. Peakorter asub Brüsselis.

## Akrediteeritud filmifestivalid

FIAPF tegeleb rahvusvaheliste filmifestivalide akrediteerimisega (sertifitseerimisega). 2019. aasta märtsi seisuga oli akrediteeritud filmifestivale kokku 46, neist 15 A-klassi akrediteeringuga (*Competitive Feature Film Festivals* 'rahvusvaheliselt sertifitseeritud võistlusprogrammiga filmifestivalid').

#### Rahvusvaheliselt sertifitseeritud võistlusprogrammiga filmifestivalid

* Berliin (Saksamaa) / Berliini rahvusvaheline filmifestival
* Kairo (Egiptus) / Kairo rahvusvaheline filmifestival
* Cannes (Prantsusmaa) / Cannes'i filmifestival
* Goa (India) / India rahvusvaheline filmifestival
* Karlovy Vary (Tšehhi) / Karlovy Vary rahvusvaheline filmifestival
* Locarno (Šveits) / Locarno filmifestival
* Mar del Plata (Argentina) / Mar del Plata rahvusvaheline filmifestival
* Montreal (Kanada) / Montreal World Film Festival
* Moskva (Venemaa) / Moskva rahvusvaheline filmifestival
* Donostia (Hispaania) / San Sebastiáni rahvusvaheline filmifestival
* Shanghai (Hiina) / Shanghai rahvusvaheline filmifestival
* Tallinn (Eesti) / Tallinna Pimedate Ööde filmifestival (2014)
* Tōkyō (Jaapan) / Tokio rahvusvaheline filmifestival
* Veneetsia (Itaalia) / Veneetsia filmifestival
* Varssavi (Poola) / Varssavi rahvusvaheline filmifestival (2001)

#### Rahvusvaheliselt sertifitseeritud spetsialiseeritud võistlusprogrammiga filmifestivalid

Siia kuulub 2019. aasta märtsi seisuga 24 filmifestivali, sealhulgas:

* Busani rahvusvaheline filmifestival (Aasia filmid)
* Euraasia rahvusvaheline filmifestival (Aasia ja Euroopa filmid)
* Kiievi rahvusvaheline filmifestival Molodist (debüütfilmid)
* Minski rahvusvaheline filmifestival Listapad (Baltimaade, Kesk-Aasia, Kesk- ja Ida- Euroopa filmid)
* Stockholmi rahvusvaheline filmifestival (eksperimentaalfilmid)

#### Rahvusvaheliselt sertifitseeritud võistlusprogrammita filmifestivalid

* Toronto rahvusvaheline filmifestival
* Viini rahvusvaheline filmifestival

#### Rahvusvaheliselt sertifitseeritud dokumentaal- ja lühifilmide filmifestivalid

Siia kuulub 2019. aasta märtsi seisuga 5 filmifestivali, sealhulgas:

* Tampere filmifestival
* Peterburi filmifestival Poslanije k tšeloveku

## Viited

## Välislingid

* FIAPF-i koduleht (inglise keeles)
* A-klassi akrediteeringuga filmifestivalide toimumisajad 2019. aastal. fiapf.org
# Moderniseerimine

**Moderniseerimine** ehk **nüüdisajastamine** (ka **ajakohastamine**, **nüüdistamine**, **uuendamine**) on traditsioonilise ühiskonna ja selle majanduse nüüdisajastamine. Moderniseerimist on 20. ja 21. sajandil seostatud peamiselt industrialiseerimise ja urbaniseerumisega.

Teoreetiliste vaadete kompleksi, mis käsitleb traditsioonilise ühiskonna muutumist oluliselt uuemaks, kas industriaal- või infoühiskonnaks, nimetatakse moderniseerimisteooriaks.

## Vaata ka

* Moderniseerimisinvesteering
* Moderniseerimisteooria
* Modernism

## Viited

## Kirjandus

* U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
# Keiser Meiji

Keiser Meiji (1873)
**Keiser Meiji** (pärast surma 明 治天皇 *Meiji Tennō*) ehk **Mutsuhito** (jaapani 睦仁) (3. november 1852 – 30. juuli 1912) oli Jaapani keiser 1867. aastast 1912. aastani. Mutsuhito deviis oli Meiji ('särav valitsus' või 'valgustatud rahu').

Ta kuulutas ennast Jaapani valitsejaks pärast oma isa Osahito surma ja lõi Tokugawa šoguni Yoshinobu vägesid. Mutsuhito viis oma residentsi Kyōtost Tōkyōsse. Tänu tema reformidele tõusis Jaapan üheks maailma suurvõimuks. Tema valitsusajal peetud Vene-Jaapani sõjas ja Hiina-Jaapani sõjas võitis Jaapan Venemaad ja Hiinat.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Kōmei** | **Jaapani keiser** 1867–1912 | Järgnev **Taishō** |
# Põhiseadus

**Põhiseadus** ehk **konstitutsioon** määrab ära riigi korralduse ning inimeste õigused ja kohustused. Põhiseadust kõikidel riikidel pole. Näiteks Suurbritannias asendab seda mitu seadust.

**Konstitutsioon** ehk **põhikord** on ka riikliku korralduse printsiibid ning inimeste õigused ja kohustused olenemata sellest, kas nad on põhiseadusena sätestatud.

Põhiseadus sätestab, kuidas riiki valitsetakse, kuidas toimub seadusandlus ning kuidas võim on jaotatud ja piiratud. Põhiseadus seisab kõrgemal kõigist teistest seadustest.

Põhiseaduse olemasolu teeb põhikorra kergesti haaratavaks ja arusaadavaks.

Demokraatlikes riikides peetakse põhiseadust Jean-Jacques Rousseau mõttes ühiskondlikuks lepinguks kodanike vahel: valitsus saab võimu rahvalt, mitte monarhilt ega parlamendilt ning teda piiravad inimõigused.

Enamiku riikide õigusaktide normihierarhiates asub põhiseadus kõige kõrgemal kohal (seda asjaolu sõnastatakse mõnikord ka nii, et põhiseadus on teiste seaduste suhtes ülimuslik). Põhiseadus annab aluse ja volitusnormid madalama taseme õigusaktide (näiteks seaduste) kehtestamiseks. Seetõttu peavad madalama taseme õigusaktid olema kooskõlas põhiseadusega. Sellise kooskõla üle teostavad järelevalvet põhiseaduskohtud.

Põhiseadusparanduste tegemise protseduur on tavaliselt keerukam ja raskemini läbitav kui tavaliste seaduste kehtestamise protseduur. Vanim praeguseni kehtiv põhiseadus on Ameerika Ühendriikide põhiseadus. Sellele järgnesid varsti Poola-Leedu aadliriigi (Rzeczpospolita) 3. mai konstitutsioon (1791) ja Prantsusmaa põhiseadus (1792).

Westminsteri süsteemi järgi, mis sai alguse Inglismaalt, moodustasid Briti põhikorra kirjutamata põhiseaduslikud tavad, ülemkohtu pretsedendid, kuninglikud prerogatiivid ja tavad. Briti impeeriumi päevil toimis Salanõukogu Kohtukomitee mitmete Briti asumaade, näiteks föderaalkonstitutsiooni omavate Kanada ja Austraalia konstitutsioonikohtuna.

Westminsteri süsteemis on põhiseaduse ja parlamendis vastu võetud seaduse vaheline erinevus mõnevõrra meelevaldne ning seda mõjutab rahva austus mõningate tähtsate seadusandlike aktide vastu. Näiteks parlamendis vastu võetud akte Bill of Rights ja Human Rights Act ning parlamendi loomisele eelnenud akti Magna Charta Libertatum peetakse fundamentaalsete, peaaegu põhiseaduslike õiguste ja printsiipide allikaks. Ometi ei erine need teistest parlamendis vastu võetud seadustest ning neid on sama hõlbus muuta.

Ainsad esimese maailma demokraatlikud riigid, millel puudub põhiseadus, on Iisrael, Uus-Meremaa ja Suurbritannia.

Milline vorm põhiseadusel ka ei oleks, seda kaitseb sageli teatud seaduslik organ, mida võidakse nimetada erinevalt, nagu "ülemkohus" või "konstitutsioonikohus" (Eestis "riigikohus").

## Vaata ka

* Eesti Vabariigi põhiseadus
* Eesti NSV konstitutsioon
* Konstitutsioonikohus
* Referendum
* Saksamaa Liitvabariigi põhiseadus

## Välislingid

* Maailma konstitutsioonid Koit Laineste tõlkes
# Hongkongi Hiina Ülikool

**Hongkongi Hiina Ülikool** (inglise keeles *Chinese University of Hong Kong*) on ülikool Hiinas Hongkongis; ühtlasi Aasia üks prestiižsemaid ülikoole.

Ülikool asutati 1963.

Ülikoolis õpib üle 14 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
# 1871

◄ |
18. sajand |
**19. sajand**
| 20. sajand
| ►

◄ |
1840. aastad |
1850. aastad |
1860. aastad |
**1870. aastad**
| 1880. aastad
| 1890. aastad
| 1900. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1867 |
1868 |
1869 |
1870 |
**1871**
| 1872
| 1873
| 1874
| 1875
| ►
| ►►

**1871. aasta** (**MDCCCLXXI**) oli 19. sajandi 71. aasta.

## Sündmused Eestis

* 1. jaanuar (vkj 20. detsember) – Tallinna Kaarli kirik õnnistati sisse.
* 4. veebruar (vkj 23. jaanuar) – Saaremaal algas õppetöö Kaarma vallakooliõpetajate seminaris.
* 10. märts (vkj 26. veebruar) – Balti kubermangudes kaotati rüütlimõisate ainuõigus ehitada veskeid. Sellele lisaks said mitteaadlikest rüütlimõisa omanikud nüüdsest osa võtta maapäevast ja olla valitud omavalitsustesse. Viimaste seas oli ka mitmeid eesti talupoegi.
* 12. juuni (vkj 31. mai) – asutati vene õppekeelega Tallinna Aleksandri Gümnaasium.
* 26. september (vkj 14. september) – asutati Tallinna Diakonisside Selts.
* 26. november (vkj 14. november) – Estonia seltsipoolt mängiti maha Kanuti gildi saalis esimene Eesti näitemäng, milleks oli Carl Hermann Petenbergi "Valelik, kes tõtt räägib" .
* 7. detsember (vkj 25. november) – kinnitati Eesti Kirjameeste Seltsi põhikiri.
* On teada, et Tallinnas elas selle aasta seisuga 29 000 elanikku, kellest 52% olid eestlased.
* ...

## Sündmused maailmas

* 18. jaanuar – Versailles's kuulutati välja Saksa Riik Preisimaaga ühinenud Saksa väikeriikidest ja selle esimeseks keisriks kuulutati Preisi kuningas Wilhelm I.
* 18. märts – 28. mai – Pariisi kommuun.
* 8.-10. oktoober – Chicago suures tulekahjus hävines üle 17 500 hoone ning peavarjuta jäi rohkem kui 100 000 inimest.
* 29. november – Peterburis avati esimene peredvižnikute näitus.

## Sündinud

* 5. märts – Rosa Luxemburg, saksa poliitik
* 1. mai – Miklós Ligeti, ungari skulptor ja kunstnik
* 30. mai – Leopold IV, Lippe vürst
* 10. juuli – Marcel Proust, prantsuse kirjanik
* 27. juuli – Theodore Dreiser, ameerika kirjanik
* 29. juuli – Jakob Mändmets, eesti kirjanik ja ajakirjanik
* 5. september – Friedrich Karl Akel, eesti diplomaat ja poliitik
* 28. september – Pietro Badoglio, Itaalia sõjaväelane ja poliitik
* 2. oktoober – Cordell Hull, USA poliitik
* 12. detsember – Umenosuke Bessho, jaapani kirjanik
* 13. detsember – Emily Carr, kanada kirjanik

## Surnud

 *Pikemalt artiklis Surnud 1871*
* 18. märts – Augustus de Morgan, inglise matemaatik
* 11. mai – John Herschel, Briti astronoom
* 12. august – Adam August Otto Paul von Krusenstern, baltisaksa päritolu Vene meresõitja ja polaaruurija.
* 5. oktoober – Aleksandr Afanasjev, vene muinasjutuuurija
* 18. oktoober – Charles Babbage, inglise matemaatik. filosoof ja leiutaja

## Viited
# Valgekurg

| Valgekurg |
| --- |
|   |
| Kaitsestaatus |
|  Kriitilises seisundis  (IUCN 3.1) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Linnud *Aves*  |
| Selts |
Kurelised *Gruiformes*  |
| Sugukond |
Kurglased *Gruidae*  |
| Perekond | *Leucogeranus*  |
| Liik | **Valgekurg**  |
| Binaarne nimetus |
| Leucogeranus leucogeranus (Pallas, 1773) |
|   |

Valgekurg Tennōji loomaaias
**Valgekurg** (*Leucogeranus leucogeranus*, varem *Grus leucogeranus*) on kurglaste sugukonda *Leucogeranus* perekonda kuuluv linnuliik.

Valgekure sulestik on üleni valge, vaid labahoosuled ja pealtiiva kattesuled on mustad. Pea eesosa on sulgedeta ja tumepunase nahaga. Linnu kõrgus on 140 cm ja kaal kuni 6 kg.

Valgekured ehitavad pesa madalasse vette. Mai lõpus või juuni alguses muneb emaslind 2 muna, mida hauvad mõlemad vanemad 29 päeva.

Valgekurg elab Aasias pesitsedes Jakuutia põhjaosas ja Obi jõe ääres ning talvitudes Hiinas, Indias ja Iraanis. Lindude koguarvu hinnati 2010. aastal 3750 isendile. Neist 95% kuulub idapoolsesse populatsiooni, mis talvitub Hiinas Poyangi järve ääres.
# Khūzestāni provints

| Khūzestāni provints |
| --- |
|

---

 |
| pärsia استان خوزستان Ostān-e Khūzestān
 |
|

---

 |
|
Pindala: 64 055 km² |
|
Elanikke: 4 936 000 (2020) |
|
Rahvastikutihedus: 77,1 in/km² |
|
Keskus: Ahvāz |
|  |

**Khūzestāni provints** (eestikeelses kirjanduses ka **Huzistan**) on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Piirneb läänes Iraagiga ja lõunas Pärsia lahega.

Khūzestān asub vanaaja Elami riigi alal, selle üks ajalooline nimi on ka **Susiana**, mis tuleneb Elami pealinna Susa nimest.

Provints jaguneb 23 maakonnaks.

## Vaata ka

* Araabia Võitlusliikumine Ahvazi Vabastamise Eest

## Välislingid

* Provintsivalitsuse koduleht
# Śramaṇa

Džaina erak
**Šramana** (sanskriti: श्रमण *śramaṇa*; pali: समण *samaṇa;* tamili: *samanam*) vaste on erak.

Šramana tähendab "inimest, kes teeb tööd, näeb vaeva või pingutab (mingil eesmärgi nimel)" või "otsija, kokkuhoidlik askeet".

Vanaindias viitas šramana mõiste mitmele vaimulike (braahmanite) vastasele askeetlikule liikumisele, mis eraldusid veda aegsest elukorraldusest ja usundist. Šramana traditsioon hõlmas lokaajata, adžiivika, adžnaana, džainismi ja budismi. Šramanate rajatud mõttekunsti ühisnimetja on nāstika.

## Etümoloogia ja päritolu

Sõna *śramaṇa* üks varasemaid kirjalik kasutusalasid on umbes 7. sajandil e.m.a koostatud *Bṛhadāraṇyaka-upaniṣad*´i salmis 4.3.22. Loobumise ja erakutaolise elustiili kontseptsiooni leidub vedalikus kirjanduses selliste terminitega seoses nagu *yati, rishi ja śramaṇa*.

Arvatakse, et sõna *śramaṇa* tuleneb verbitüvest *śram*, mis tähendab "pingutama, vaeva nägema või rassima". Šramana liikumine oli vastu brahminismile ja kastisüsteemile ning otsis päästmist taassündide tsüklist (*mokṣa*). Osa šramana traditsioonidest säilitas oma eristuva hinduismi enesetaju, lükates tagasi vedade teadmuse olulisuse, samas kui osa šramana traditsioonist sai hinduismi osaks, kui üks etapp *ashrama dharmas*. Rändajate ja erakute ajaloo algus vanaindias on osaliselt jälgimatu.

## Allikad
# Mittebinaarne sooidentiteet

**Mittebinaarne** (ing. k. *non-binary*) on sooidentiteet, mis ei vasta sookahesusele ehk mehe ja naise kategooriatest koosnevale kaksikjaotusele.

Mittebinaarseteks sooidentiteediteks on näiteks asoolisus, bi- ehk kahesoolisus, vabasoolisus või sookväär (*genderqueer*). Mittebinaarsed sooidentiteedid kuuluvad transsoolisuse katusmõiste alla.

## Mittebinaarsus eri kultuurides

Havai saarte põliselanike ja Tahiti kultuurides on *māhū* (tõlkes 'keskel') kolmanda soo esindaja. Koloniaalajastu eelses ajaloos olid *māhū*'d tuntud ravitsejad, kuigi suur osa sellest ajaloost on kristlike misjonäride sekkumise tõttu kadunud.

Hindustani poolsaarel tunnustatakse ametlikult inter- ja transsoolisi *hijra*sid kolmanda sooga, mis ei kuulu mees- ega naissoo alla.

Rabiinliku judaismi kirjanduses on ära märgitud kuus sotsiaalse soo kategooriat.

## Viited
# Mark Esper

Mark Thomas Esper (2019)
**Mark Thomas Esper** (sündinud 26. aprillil 1964 Uniontownis Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja riigitegelane. Ta oli 24. juunist 2019 kuni 15. juulini 2019 Ameerika Ühendriikide kaitseministri kohusetäitja ja alates 23. juulist 2019 kuni 9. novembrini 2020 Ameerika Ühendriikide kaitseminister.

Ta lõpetas aastal 1986 West Pointi sõjaväeakadeemia.
# Vaarao

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaloomõistest; Kawalerowiczi filmi kohta vaata artiklit Vaarao (film 1966); Eesti ansambli kohta vaata Vaaraod (ansambel).* |

---

**Vaarao** (egiptuse keeles *per-aa* 'suur maja'; sellega ei mõeldud kuningalossi, vaid kogu kuningavõimu, mille alla vaarao pidi kõik egiptlased koondama) on nimetus, millega egiptlased hakkasid oma kuningaid nimetama alates 18. dünastiast. Esimene kuningas, keda on teadaolevalt nõnda nimetatud, oli Thutmosis III.

Tänapäeval nimetatakse sageli **vaaraodeks** kõiki Vana-Egiptuse kuningaid.

## Kuidas saadi vaaraoks?

Tava kohaselt pidi vaarao surma järel troonile tõusma tema vanim poeg. Kui vaaraol poega polnud, sai tema järglaseks tema vend. Kui aga vaarao poeg oli liiga noor, täitis tema ema asevalitseja kohuseid seni, kuni poeg valitsema asus. Juhul kui kuningal polnud ei poega ega venda, otsustas tarkade nõukogu, kellest saab uus valitseja.

## Kroonimine

Uue vaarao kroonimispüha peeti Memphises, kus tseremooniat juhtivad preestrid andsid uuele jumalikule valitsejale, Ra pojale üle tema võimumärgid. Ta sai diadeemi, piitsa, saua, käepidemega risti ja mitu krooni. Seejärel andsid preestrid talle viis nime ja viisid ta püha puu juurde, mille lehtedele iibis-jumal Thot pidavat kirjutama uue vaarao nime. Siis ilmus vastne valitseja teda tervitava rahvahulga ette.

## Välimus

Ta kandis voltidega niudevööd, mida hoidis üleval lai rihm, mille küljes rippus metsiku härja saba kui vägevuse sümbol. Vaarao pead kattis sageli sinistest ja kuldsetest paeltest valmistatud kangast müts.

### Valehabe

Vaarao ajas habet nagu kõik egiptlased. Ent jumalana pidi ta habet kandma. Niisiis võeti appi valehabe, mida kandsid ka naisvaaraod, näiteks kuninganna Hatšepsut.

## Vaarao viis nime

Alates 11. dünastiast oli "vaarao" üks kuninga viiest tiitlist.

* Horose-nimi
* Nebti-nimi ehk Mõlemad Emandad
* Kuldhorose-nimi
* Valitseja-nimi ehk esimene nimi
* Sünninimi (tiitlifunktsioonis) ehk sugukonnanimi

Esimese nimedest sai vaarao sündimisel, teised sai ta troonile asumisel. 4. dünastiani oli vaarao tuntud oma Horose-nime järgi. Kuigi viis nime olid vaaraole kohustuslikud, tarvitati neid kõiki harva koos. Viiest nimest kasutati kõige sagedamini esimest, Horose-nime ja viiendat, sünninime.
# Xueshan

Xueshani tipp
**Xueshan** (*Xuě Shān*; 雪山 'lumemägi') on mägi Taiwanil Keskmäestiku põhjaosas Xueshani ahelikus Taichungi linna idaosas paikneva Hepingi valla ja Miaoli maakonna kaguosas paikneva Hepingi valla piiril Shei-Pa rahvuspargis, saare kõrguselt teine tipp (3886 m). Geograafilised koordinaadid on 24°23′10″ N, 121°13′50″ E.

Kuni 20. sajandi alguseni tunti mäge läänes **Mount Sylvia** nime all. Jaapanlased andsid talle 1923 oma võimu ajal Taiwanil nimeks **Tsugitakayama** (次高山 'kõrguselt teine mägi'), sest ta oli samuti Taiwanil asuva Yu Shani järel tollase Jaapani võimuala kõrguselt teine mägi.