Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tööstus

**Tööstus** on ühiskonna tootlike jõudude arenemist mõjustav rahvamajandusharu, mille ettevõtted (tehased, vabrikud, kaevandused, elektrijaamad) valmistavad töövahendeid nii tööstuse enese kui ka teiste rahvamajandusharude jaoks, toodavad tooraineid, materjale, kütust ja energiat ning töötlevad tööstus- ja põllumajandussaadusi.

Tööstus liigitatakse hankivaks ja töötlevaks tööstuseks. Hankiva tööstuse koosseisu kuuluvad enamasti need majandusharud, mille toodang on teiste majandusharude tooraine (põllumajandus, kalandus, metsandus, mäetööstus).

Tööstus koos ehitusega kuulub sekundaarsesse sektorisse.

## Tööstuse harud ja allharud

* energeetika
	+ kütusetööstus
		- naftatööstus
		- gaasitööstus
		- söetööstus
		- põlevkivitööstus
		- turbatööstus
	+ elektroenergeetika
		- soojusenergeetika
		- hüdroenergeetika
		- tuumaenergeetika
		- päikeseenergeetika
		- tuuleenergeetika
		- geotermaalenergeetika
		- laineenergeetika
* metallurgia
	+ must metallurgia ehk rauatööstus
		- niklitööstus
	+ värviline metallurgia
		- alumiiniumitööstus
		- vasetööstus
		- pliitööstus
		- tinatööstus
		- kullatööstus
		- hõbedatööstus
* masinatööstus
	+ metallitööstus
	+ laevaehitus
	+ veduri-vagunitööstus
	+ autotööstus
	+ lennukitööstus
	+ aparaaditööstus
	+ tööpingitööstus
	+ elektroonikatööstus
	+ elektrotehnikatööstus
	+ arvutitööstus
	+ meditsiintehnikatööstus
	+ robotitööstus
* keemiatööstus
	+ üldkeemiatööstus
	+ orgaanilise sünteesi tööstus
	+ farmaatsiatööstus
* kergetööstus
	+ tekstiilitööstus
		- puuvillatööstus
		- linatööstus
	+ villatööstus
	+ naha- ja jalatsitööstus
	+ õmblustööstus
	+ moetööstus
* toiduainetetööstus
	+ leivatööstus
	+ piimatööstus
		- juustutööstus
	+ lihatööstus
	+ kalatööstus
	+ konservitööstus
	+ makaronitööstus
	+ suhkrutööstus
	+ õlletööstus
	+ veinitööstus
	+ tubakatööstus
* Puidutööstus
	+ tselluloosi- ja paberitööstus
		- tselluloositööstus
		- paberitööstus
	+ mööblitööstus
* Ehitusmaterjalitööstus

## Vaata ka

* Mootorrattatehaste loend
* Metsatööstus
* Mäetööstus
* Tööstuspsühholoogia
* Tööstusökoloogia
* Uued tööstusharud
# James Cook

| James Cook |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
27. oktoober 1728 |
| Surmaaeg |
14. veebruar 1779 (50-aastaselt) Kealakekua laht (Hawaii saared) |
| Amet |
maadeavastaja, kartograaf |
| Autasud |
Copley medal |
| Autogramm |
|  |
| [muuda Wikidatas] |

**James Cook** [džeimz kukk] (7. november (27. oktoober) 1728 Yorkshire, Marton – 14. veebruar 1779 Hawaii) oli Briti meresõitja, kartograaf ja maadeavastaja.

James Cooki tuntus põhineb kolmel ümbermaailmareisil, mille ta sooritas aastail 1768–1779. Cook uuris eeskätt Vaikse ookeani saari (Hawaii, Uus-Meremaa ja paljusid teisi Polüneesia saari), Põhja-Ameerika rannikut, Austraalia idarannikut jne. Ta üritas avastada ka lõunamandrit ehk Antarktist, kuid see tal ei õnnestunud.

Cook erineb enamikust tolleaegseist meresõitjaist väidetava inimlikuma iseloomu pärast. Ta ei olnud konkistadoor. Pärismaalaste vastu kasutas ta vägivalda vaid siis, kui muud võimalust ei olnud. Ta püüdnud õpetada Polüneesia pärismaalasile kartulite ja sigade kasvatamist, et võõrutada neid kannibalismist.

Cookist on loodud palju legende ja tema nimele kirjutatakse tihti avastusi, mis ei ole tema tehtud. Kuulsaim näide on Hawaii saared, mille on avastanud eurooplaste jaoks hoopis hispaanlased. Legendidele Cookist lisab loomulikult värvi tema traagiline surm Hawaii saartel 1779. aastal.

## Enne ümbermaailmareise

Oletatavasti nägi tulevane meresõitja merd esimest korda u 15-aastaselt, ehkki ta sünnikodu oli merest kõigest kümmekonna kilomeetri kaugusel.

Cookil ei olnud juhendajaid, ta oli iseõppija. Tal olid head teadmised astronoomiast, topograafiast, hüdrograafiast, navigatsioonist jms. Tema teadmised ei olnud arvatavasti väga põhjalikud, sest teoreetilist haridust mõnes mereväeakadeemias vms õppeasutuses polnud ta kunagi saanud. Tema haridustee piirdus mõne aastaga külakoolis. See-eest olid ta teadmised praktikule omaselt kindlad ja hästi omandatud. Cooki töid iseloomustab erakordne täpsus ja hoolikus. Tema koostatud kaarte Newfoundlandi ranniku kohta kasutati isegi 20. sajandi alguseni.

Tavaliselt tuuakse Cooki merelemineku peapõhjusena välja tema armastust mere vastu. See võib muidugi tõsi olla, kuid tõenäolisem on see, et tal ei jäänud teist valikut. Nimelt oli ta tõsiselt tülli läinud oma tööandjaga. Cook töötas 1746. aastal Staithesi-nimelises kalurikülas poesellina. Tekkinud olukorrast ei näinud ta muud väljapääsu, kui pani end kirja laevapoisina Whitby-nimelises sadamalinnas. Seega algas Cooki meremehestaaž 17-aastaselt.

## Vaata ka

* Tu'i Malila

## Välislingid

* David Dobbs, Restless Genes
# Tlingiti keel

| tlingiti keel (lingít) |
| --- |
| Kõneldakse |  USA,  Kanada |
| Piirkonnad |
Alaska, Briti Columbia, Yukon, Washington |
| Kokku kõnelejaid |
1240 (2015) |
| Keelesugulus |
naa-dene keeled  **tlingiti keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |
Alaska |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
- |
| ISO 639-2 |
- |
| ISO 639-3 |
tli |
|  |

**Tlingiti keel** on Ameerika Ühendriikides ja Kanadas räägitav keel, mis kuulub naa-dene keelkonda.

Umbes 3000 tlingitist räägib tlingiti keelt emakeelena 1242 inimest, neist 2 Kanadas. Kanadas oli 2016. aastal 225 inimest, kes oskasid tlingiti keelt.

Tlingiti keel jaguneb 5 põhimurdeks: põhjatlingiti (Yakutati murre), üleminekumurre, lõunamurre (Sanya ja Heinya), sisemaatlingiti (Kanadas) ja väljasurnud Tongassi tlingiti murre.

Tlingiti keel on toonikeel (2-3 tooni, vaid Tonglassi tlingitis ei olnud toone).

Sõnajärg on SOV.

## Viited

## Välislingid

*
# Qeqertalik

| Qeqertalik |
| --- |
|

---

 |
| grööni Qeqertalik Kommunia |
| taani Qeqertalik Kommune |
|

---

 |
|
Pindala: 62 400 km² |
|
Elanikke: 6176 (detsember 2021)  |
|
Rahvastikutihedus: 0,10 in/km² |
|
Keskus: Aasiaat |
|  |

**Qeqertaliki omavalitsus** (grööni keeles *Qeqertalik Kommunia*; taani keeles *Qeqertalik Kommune*) on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa lääneosas, mis loodi 1. jaanuaril 2018.

See moodustati Qaasuitsupi omavalitsuse jagamise teel Avannaataks ja Qeqertalikiks.

Omavalitsuse pindala on umbes 62 400 km².

Omavalitsuse keskus on Aasiaat.

Elanike arv on 6500.

## Asulad

Omavalitsuses on 12 asulat, neist neli linna: Aasiaat, Qasigiannguit, Qeqertarsuaq ja Kangaatsiaq.

Külad:

* Niaqornaarsuk, Attu, Ikerasaarsuk, Akunnaaq, Iginniarfik, Ikamiut, Kitsissuarsuit, Kangerluk

## Viited

## Välislingid

* Omavalitsuse koduleht
# Betšuaanamaa protektoraat

|  |
| --- |
| **Betšuaanamaa protektoraat *Betchuanaland Protectorate* (inglise)**

---

1885–1966 |
|

Lipp
 |
| Lõuna-Aafrika piirkonna poliitiline kaart aastal 1885, Betšuaanamaa on sirgete, kaardil helepunaste piiridega |
| Valitsusvorm |
protektoraat |
| Osa |
Suurbritannia protektoraat |
| Pealinn |
Mahikeng (1885-1965) Gaborone (1965-1966) |
| Religioon |
anglikanism Metodism Badimo |
|

|  |
| --- |
| **Ajalugu ja sündmused** |
| Protektoraat rajatakse |
1885 |
| Laienemine |
1890 |
| Iseseisvus |
1966 |

 |
| Riigikeeled |
inglise |
| Peamised keeled |
Tsvana, kalanga, ndebele keel |
| Valuuta |
Suurbritannia naelsterling (1885-1961) Lõuna-Aafrika rand (1961-1966) |
| Hümn |
God Save the Queen |
|

| Eelnev | Järgnev |
| --- | --- |
| Tsvanade hõimud |  Botswana vabariik |

 |

**Betšuaanamaa protektoraat** oli protektoraat, mille asutas Lõuna-Aafrikasse 31. märtsil 1885 Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik. Betšuaanamaast sai 30. septembril 1966 Botswana vabariik.

## Ajalugu

Šoti misjonär John Mackenzie, kes elas aastatel 1862–1876 Shoshongi linnas, uskus, et mangwatosid ja teisi Aafrika rahvaid, kellega ta töötas, ohustasid nende aladele lõunast tungivad buuri rüüstajad.

Ta soovitas brittidel asutada protektoraat, mida juhitaks otse Suurbritanniast. Mackenzie ideedest mõjutatuna otsustas Briti valitsus saata jaanuaris 1885 Lõuna-Aafrikasse sõjalise ekspeditsiooni, et kehtestada regioonis Suurbritannia võim. Charles Warren juhtis 4000-mehelist väesalka Kaplinnast põhja poole. Olles varem sõlminud leppeid kohalike pealikega, kuulutas Warren märtsis 1885 välja Betšuaanamaa protektoraadi.

Betšuaanamaa tähendas tsvanade maad ning administratiivsetel põhjustel jaotati see kaheks osaks. Põhjapoolset osa nimetati Betšuaanamaa protektoraadiks, lõunapoolset Briti Betšuaanamaa kolooniaks. Briti Betšuaanamaa liideti 1895. aastal Kapimaa kolooniaga ning moodustab nüüd osa Lõuna-Aafrika vabariigist.

## Vaata ka

* Botswana
# Neeva

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jõest Venemaal; Prandi jõe lisajõe kohta vaata artiklit Neeva kanal.* |

---

| Neeva |
| --- |
| Peterburi kohal risustunud jääga NeevaPeterburi kohal risustunud jääga Neeva |
| Lähe |
Laadoga59° 57′ 24″ N, 31° 2′ 44″ E |
| Suubub |
Soome lahte59° 56′ 41″ N, 30° 18′ 34″ E |
| Valgla maad |
Venemaa |
| Valgla pindala |
5000 km² |
| Pikkus |
74 km |
| Vooluhulk |
2530 m³/s |

Neeva valgla (oranžiga) ja Soome lahe valgla (rohelisega)
**Neeva** on jõgi Ida-Euroopas Venemaa loodeosas.

Neeva on 74 kilomeetrit pikk ning saab alguse Laadoga järvest. Lähtel on kaks haru, nende vahel on Schlüsselburg. Suudmes on harusid palju, nende vahel on saari, sealhulgas Vassili saar. Suurest järvest lähtumise tõttu on Neeva alati ühtlaselt veerohke. Jõgikonna suurus on 281 000 km². Keskmine vooluhulk on 2530 m³ sekundis.

Neeval on 26 lisajõge. Suuremad lisajõed on parempoolsed Ohta, Tšornaja retška ning vasakpoolsed Mga, Tosna, Ižora, Slavjanka ja Murzinka jõgi.

Neeva on Läänemerre suubuvatest jõgedest suurima vooluhulgaga.

Neeva suudmealal asub suurlinn Peterburi, kus jõgi jaguneb kaheks peaharuks ning kaheks kõrvalharuks: Väike- ja Suur-Neevaks, Väike- ja Suur-Neevakeseks.

## Vaata ka

* Laadoga kanal

## Välislingid

* Neeva – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Uustaoism

**Uustaoism** ehk **neotaoism** on fokaalne areng Hiina filosoofias. Hiinapärane nimetus seesugusele suunitlusele on *xuanxue*, milles sõna esimene pool *xuan* tähendab tumedat, müstilist, tundmatut. Sõna teine pool *xue* tähendab õppimist. Modernses Hiina kultuuris võib seda samastada ka metafüüsika ja spirituaalsusega. Seesuguses õpetuses on kombineeritud erinevaid elemente konfutsianismist ja taoismist.

Kaks mõjusat Xuanxue õpetlast olid Wang Bi ja Guo Xiang. Mõlemad olid tõsiusklikud konfutsianistid. Nende filosoofia kohaselt on stoiline vaim uustaoismi põhilisim vaatenurk. Nad kombineerisid konfutsianistide sotsiaalse aktiivsuse ja taoistide vaikimise hüüdlauseks: "Sisemuselt elutark, väliselt kuningas." Seesmise tühjuse või sõltumatuse täiuslik kooskõla oma tegeliku rolliga oli nende taoismi põhimõtete raamistik. Seetõttu olid nad väliselt konfutsianistid ja seesmiselt taoistid. Selle läbi töötati välja mõiste neotaoism.
# Sõrmed

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kehaosadest; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Sõrm (täpsustus).* |

---

**Sõrmed** (*digiti manus*) (murdes ka **näpud**) on inimese käelaba etteulatuvad osad. **Sõrmedeks** nimetatakse ka mõne muu looma varbaid.

## Inimese sõrmed

Inimese vasaku käe sõrmed
Inimese kummalgi labakäel on viis sõrme. Loetlemist alustatakse pöidlast (*pollex*: esimene sõrm), millele järgnevad nimetissõrm (*index –* teine sõrm), keskmine sõrm (*digitus medius,* *digitus impudicus –* kolmas sõrm), nimeta sõrm (*digitus annularis* – neljas sõrm) ja väike sõrm (*digitus minimus* – viies sõrm).

### Rahvakeelseid nimetusi

1. **Pöial**:
	* Kotilapp,
	* Pakspeeter, Suurmees,
	* Pudrukiitja,
	* Pöidla-Mann, Pöidla-Peep,
	* Tamm, Vanataat,
	* Tapper,
	* Täitapja (*Täitapp, Täitapper, Täirääs*).
2. **Nimetissõrm**:
	* Potinoolija (*Koorelakkuja, Maias Mees, Potilakkuja, Pudrumaitsja, Soolamaitsja, Võinupp*);
	* Kotinõel (*Kotinõgõl, Kotinõklja, Kotiora, Sukanõeluja*),
	* Näpu-Miku, Puuraidur, Riiukukk, Suurmehe Sulane.
3. **Keskmine sõrm**:
	* Pikknäpp (*Pikk Hermann, Pikkhendres, Pikk Indrek, Pikk Peeter, Pikk Piitre*),
	* Suur näpp (*Suur Indrek, Suur Mees, Suur-Siim*),
	* Suursilm.
4. **Nimeta sõrm**:
	* Sõrmusesõrm (*Kullakandja, Kullakrants, Kuldsõrmus, Rikas Mees*),
	* Meie Mats, Nimets Rein, Pilli-Peeter, Silla-Laur,
	* Sõrmkübara-Liis.
5. **Väike sõrm**:
	* Nimeta Mats, Pisikevillem, Tilli Mats, Tillu-Ats, Veike Hans, Väike Ats, Väikemees, Väike Piimapeeter, Väikene Ants,
	* Pisiplika (*Pisike-Liisa, Väiketiiu*).

## Sõrmepikkus

Sõrmed on üksteise suhtes erineva pikkusega ja inimestel pole need kõik sama proportsiooniga. See on mõjutatud osaliselt hormoonidest juba enne sündi. Nii näiteks on mõnedel inimestel nimetissõrm pikem, lühem või sama pikk kui nimeta sõrm (nn sõrmuse sõrm). Emakas rohkem östrogeeniga kokku puutuvatel loodetel on nimetissõrm pikem kui nimeta sõrm, testosterooniga rohkem kokku puutuvatel loodetel on proportsioonid vastupidi. Tuvastatud on ka korrelatsioon (mitte põhjuslik seos) sõrmede pikkussuhte ja käitumuslike omaduste vahel: inimesed, kellel nimeta sõrm pikem nimetissõrmest, kalduvad suurema tõenäosusega alkoholi liigtarvitama.

## Vaata ka

* varbad
* lont

## Viited
# Käärimine

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib teatud organismide ainevahetuse protsessist; lõimelõngadega kanga loomise kohta vaata Käärimine (kangas)* |

---

**Käärimine** ehk **fermentatsioon** ehk **fermenteerumine** (ka anaeroobne glükolüüs) on teatud tüüpi organismide (bakterite ja pärmseente) ainevahetusprotsess, mis toimub anaeroobses (hapnikuvabas) keskkonnas ühenditeni, mille edasine oksüdatsioon saab toimuda ainult hapniku osalusel. Käärimisprotsessil vabanevat energiat kasutavad vastavad organismid elutegevuseks.

Sõltuvalt käärimisprotsessil tekkinud lõpp-produktidest räägitakse piimhappekäärimisest (saaduste seas piimhape), etanoolkäärimisest (saaduste seas etanool) jpt käärimistüüpidest. Piimhappekäärimisel toimub suhkru lõhustumine piimhappebakterite abil ja moodustub piimhape. Etanoolkäärimisel lõhustub suhkur pärmseente toimel ning moodustuvad etanool ja süsihappegaas.

Käärimise kasutamist toiduvalmistamise protsessis nimetatakse **kääritamiseks**. Protsessi käigus rakumahl oksüdeerub ja käärib, mis kutsub esile värvi muutumise ja iseloomuliku aroomi tekke.

Keemias on käärimine lihtsate ühendite (etanool, süsinikdioksiid, äädikhape ehk etaanhape) tekkimine sahhariididest jt ühenditest mikroorganismide toimel.

## Vaata ka

* Anaeroobne glükolüüs
* Mädanemine
* Hingamine
* Malolaktiline kääritamine
# Dukkha

Dukkha ehk **kannatus** või **rahulolematus** (sanskriti keeles *duḥkha*; paali keeles *dukkha*; tiibeti keeles *sdug bsngal*; hiina keeles 苦 *ku*; jaapani keeles *ku*) on budismis üks põhimõisteid.

See on esimene neljast õilsast tõest ja sellest räägib Buddha juba oma esimeses õpetuses "Seadmuseratta käimapanemine".

Kannatus või rahulolematus on ka üks sansaara kolmest põhiomadusest ehk olemasolu tunnusest koos isetuse ja püsitusega.

## Mõiste

Paalikeelne sõna *dukkha* (sanskriti keeles *duḥkha*) viitab eelkõige rahulolematusele, kannatamisele kõige üldisemas mõttes, kõikvõimalikele ebameeldivustele ja ebamugavustele. Kannatuse vastandiks on rahulolu, püsiv õnn, rõõmus ja mõnus kulgemine (sanskriti ja paali keeles *sukha*). Ühe etümoloogia järgi tähistas *dukkha* halvasti tehtud ratast, mille telg on keskmest väljas ja mis seetõttu loperdab, seevastu *sukha* öeldi hästi tehtud ratta kohta, mis annab mõnusa ja sujuva mineku.

## Tekstid

Paali kaanonis esineb mõiste *dukkha* esimest korda Buddha jutluses "Seadmuseratta käimapanemine", mis kuulub *Saṃyutta-nikāya* koosseisu.

Buddha loetleb selles mitmeid kannatusi tekitavaid asjaolusid ning toob siis esile nende kõigi algpõhjuse, milleks on inimene ise, tema isiksus.

> „See aga, kerjusmungad, on õilis tõde kannatusest (*dukkha*). Sündimine on ju kannatus, vananemine on ju kannatus, haigus on ju kannatus, suremine on ju kannatus, samuti on kannatused mure, kurbus, kannatus, masendus ja ärevus. Kokkupuude ebameeldivaga on kannatus ja eemalolek meeldivast on kannatus. Kannatus on ka siis, kui ei saada seda, mida ihaldatakse. Lühidalt: viis isiksuse moodustajat (*upādānakkhandha*) valmistavad kannatusi.“
>
>
>

## Interpretatsioonid

Buddha on korduvalt ütelnud, et ta õpetab vaid üht asja: rahulolematuse ehk kannatuse lõpetamist (*dukkha nirodha*). Sündi, vananemist, haigust ja surma ei saa vältida, küll aga saab vältida rahulolematust nende pärast. Kannatamine on isiklik suhe, inimese enda reaktsioon sündmustele ja nähtustele, mis on tegelikult oma tähenduselt tühjad ja millel puudub omaolek. Igasugune reaktsioon toimuvale ongi kannatamine.

Kannatused on isiklikud ja nad on vahetult seotud kõige sellega, mis moodustab isiksuse. Rahulolematus tekib enese tähtsustamisest, kuna ainult ise saab kannatada. Tähtsustatakse iseennast, mis on tingimuslik ja ajutine. Tingimuslik olemasolu ei saa aga pakkuda lõplikku rahuldust, sest rahulolu pakkuvad objektid ise on ajutised.

Kannatusi tingivateks põhjusteks on teadmatus, kiindumused ja kippumine. Nende tingimuste eemaldumisel lakkab ka kannatus. Rahulolematus vaibub isetuses.

## Praktika

## Vaata ka

* sukha
* püsitus
* isetus
* olemasolu tunnused

## Viited
# Naan

Naan
Gruusia Shotis Puri
**Naan** (ka **india lameleib**) on india köögist pärit pärmitaignast tehtud valge lameleib.

Naani on valmistatud juba ammustest aegadest ka Myanmaris, Pakistanis, Bangladeshis, Afganistanis ja mujal. India aladele on see jõudnud islami ja pärsia kultuurimõjude kaudu, eriti Delhi sultanaadi ja mogulite ajal. Indias on see levinuim loodepiirkonnas, peamiselt Pandžabi osariigi aladel. Sõna "naan" pärineb pärsiakeelsest sõnast *nān*, mis on üldnimetus igasuguse leiva kohta.

## Valmistamine

Naani valmistatakse kuivpärmist, nisujahust, võist, piimast, valgest suhkrust ja söögisoolast. Suhkrut, piima ja võid ei pruugi traditsioonilises naanis olla.

Naani tehakse tavaliselt kergitatud pärmiga, kuid kiiremaks valmistamiseks kasutatakse selle asemel vahel küpsetuspulbrit või söögisoodat. Siis nimetatakse seda rangema määratluse järgi *kulcha’ks*, kuid sageli öeldakse ka selle kohta *naan*.

Kõigepealt valmistatakse taigen, mis jäetakse üheks–kaheks tunniks seisma. Taignat küpsetatakse kõrgel kuumusel (250–300°) tandooris ning see on ka põhjus, miks naani liigitatakse lameleivaks. Naan on valminult kerge, kohev ja kuldpruunide laikudega.

## Naani sordid

* Tavaline naan – nisujahust valmistatud, koheva sisemusega ja paksu välisküljega
* Küüslaugunaan – täidetud või ja küüslauguga, lihtne lisand toitudele
* Kulcha naan – helbelise tekstuuriga, nisujahu asemel kasutatud rafineeritud valge jahu, jäikuse saamiseks võidakse täita kartuli või daaliga (eri kaunviljad)
* Peshawari naan – erinevalt teistest naanidest süüakse seda enamasti hommikusöögiks, pärit Pakistani Peshawari linnast, teistest naanidest kohevam, sisaldab mandleid, rosinaid ja kookospähklilaaste
* Keema naan – täidetud vürtsika lamba- või kitselihaga, rikkalikult võiga pintseldatud, India kultuuris levinud
* Roghri naan – pärit Afganistanist, taignale lisatakse rohkem õli, et saada pehme ja padjalaadne tekstuur, koosneb jahust, soolast, suhkrust, pärmist, piimast, seesamiseemnetest ja aed-mustköömne ehk nigella seemnetest
* Võinaan – valmistamisel kasutatakse jahu, pärmi, soola, suhkrut ja jogurtit, määritakse võiga ja peale puistatakse küüslauku

## Ajalugu

Varaseim naani mainimine pärineb 14. sajandi India poeedi Amir Khusrau memuaaridest, kus ta nimetab muslimite toiduna kahte tüüpi naane: *tunuki* naan ja *tanuri* naan. *Tunuki* naan oli kerge või õhuke leib ning *tanuri* naan raske ja seda küpsetati tandooris. 1520. aastatel oli naan delikatess, mida said endale lubada peamiselt aadlikud ja kuningapere. 18. sajandiks oli naan Lõuna-Aasias mogulite aladel massidesse jõudnud.

Tänapäeval võib naani leida kogu maailmas Lõuna-Aasia ja Lähis-Ida roogasid pakkuvatest restoranidest ning osta paljudest toidupoodidest.

## Sarnased leivad

Naaniga sarnaneb gruusia köögist pärit s*hotis puri*, mida müüakse ka Eesti kauplustes.

## Vaata ka

* Roti
* Lavašš
* Tandoor
* India köök

## Viited

## Välislingid

* "Mis on naan ja kuidas seda valmistada?" Õhtuleht, 9. september 2019
# Keskalluvusega linn (Hiina)

**Keskalluvusega linn** (直辖市, 直轄市, *zhíxiá shì*) on üks Hiina Rahvavabariigi 1. järgu haldusüksuste (provintsitasandi haldusüksuste) tüüpidest.

See ei ole provints, kuid on provintsiga ja autonoomse piirkonnaga sama järgu haldusüksus. Ta allub vahetult riigile.
Et Hiina on unitaarriik, siis ei ole tegu osariigiga.

Hiinas on neli keskalluvusega linna:

* Beijing Shi (北京市; keskus Dongchengi linnarajoon, Hiina pealinn)
* Tianjin Shi (天津市; keskus Hepingi linnarajoon, sadamalinn Pekingist 120 km kagus)
* Shanghai Shi (上海市; keskus Huangpu linnarajoon, tähtis majandus- ja finantsmetopol Jangtse jõe suudmes)
* Chongqing Shi (重庆市; keskus Yuzhongi linnarajoon, pindalalt ja elanike arvult suurim keskalluvusega linn, mille territoorium moodustas varem seitsmendiku Sichuani provintsist selle idaosas)

Hiina Rahvavabariigi keskalluvusega linnad| Nimi  | Hiinakeelne nimi | Asend | Elanike arv | Rahvastiku tihedus(in/km²) | Pindala (km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beijing Shi | 北京市 Běi​jīng Shì |  | 19 612 368 | 1167 | 16 808 |
| Tianjin Shi | 天津市 Tiānjīn Shì |  | 12 938 224 | 1144 | 11 305 |
| Shanghai Shi | 上海市 Shànghǎi Shì |  | 23 019 148 | 3701 | 6 219 |
| Chongqing Shi | 重庆市 Chóngqìng Shì |  | 28 846 170 | 350 | 82 400 |

## Ajalugu

Aastal 1927 kehtestas Hiina Vabariik 11 erilinna (特別市, *tébíeshì*): Nanjing, Shanghai, Beijing, Tianjin, Qingdao, Chongqing, Xi'an, Guangzhou, Hankou, Shenyang ja Harbin. Neile lisandus nominaalselt Dalian, mis oli Jaapani võimu all. Need nimetati ümber Yuani võimuga linnadeks (院辖市, 院轄市, *yùanxíashì*) ning seejärel keskalluvusega linnadeks (直辖市, 直轄市, *zhíxiáshì*).

Hiina Rahvavabariik kehtestas – kohe 1949. aastal – oma haldusjaotuses järgmised 12 keskalluvusega linna: Anshan, Benxi, Chongqing, Fushun, Guangzhou, Nanjing, Peking, Shanghai, Shenyang, Tianjin, Wuhan ja Xi'an; erinevalt varasemast lisati Anshan, Benxi ja Fushun ning kaotati Qingdao, Dalian ja Harbin, mis muudeti provintsilinnadeks; Hankou liideti Wuhaniga.

1950. aastal lisandus Lüda, novembris 1952 degradeeriti keskalluvusega linnast provintsilinnaks Nanjing. Aastal 1953 lisandus Changchun ja taastati Harbini staatus.

Aastast 1954 jäid keskalluvusega linnadeks senistest ainult Peking, Shanghai ja Tianjin; ülejäänud said allprovintsilinnadeks ja mitu said provintsi pealinna staatuse. Tianjin kaotas selle staatuse 1958. ja sai uuesti 1967. aastal.

Aastast 1997 on neljas keskalluvusega linn Chongqing Shi, mis hõlmab endisest Chongqingist palju suurema ala.

## Vaata ka

* Hiina haldusjaotus

## Märkused
# Chongzhen

**Chongzhen** (6. veebruar 1611 – 25. aprill 1644; hiina 崇禎 Chóngzhēn, sünninimi Zhu Youjian 朱由檢) oli Hiina keiser 1627. aastast oma surmani, Mingi dünastia 16. ja viimane keiser.

Chongzhen oli keiser Taichangi viies poeg. Ta sai võimule vaid 16-aastaselt pärast oma venna, keiser Tianqi surma. Ta lasi tappa seni *de facto* valitsenud eunuhhi Wei Zhongxiani.

Chongzhen püüdis päästa dünastiat allakäigust, kuid see ei õnnestunud. Riigis puhkesid ülestõusud, mida mandžude rünnakute all ei suudetud maha suruda. Enne Li Zichengi juhitud mässajate kätte langemist kogus Chongzhen kõik oma lähedased kokku ja käskis neil ennast ära tappa. Kõik peale ühe tütre, printsess Changpingi, täitsid käsu. Chongzhen põgenes pärast seda Jingshani mäele ja poos end ühe puu otsa.

Chongzhen keelas Hiinas ära tubaka suitsetamise. Selle asemel hakati üha rohkem tarbima oopiumi.