Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Robinsoni projektsioon

Maailma kaart Robinsoni projektsioonis
**Robinsoni projektsioon** ehk **ortofaaniline projektsioon** on geograafilistel kaartidel kasutatav kaardiprojektsioon. Robinsoni projektsiooni lõi Arthur H. Robinson aastal 1963.

Projektsioon loodi eeskätt maailmakaartide jaoks. Loodav projektsioon pidi olema võimalikult kena välja nägema.

Robinsoni projektsioon on unikaalne selle poolest, et ta väidetavalt ei põhine mitte matemaatilistel valemitel, vaid koordinaatide tabelitel. Projektsioon on tehtud katse ja eksituse meetodil. Siiski ei tähenda see seda, et matemaatilist eeskirja kaardi loomiseks poleks võimalik anda.

Robinsoni projektsioon on omapärane ka seepärast, et see ei ole ei võrdpindne (ekvivalentne), võrdpikkuseline (ekvidistantne) ega ka õigenurkne ehk konformne. Tegemist on nn sobeda projektsiooniga.

Robinsoni projektsioon on pseudosilindriline projektsioon, milles kõik paralleelid on sirgjooned ja pooluste pikkus on 0,5322 ekvaatori pikkust, mis on keskmeridiaanist 1,9716 korda pikem. Keskmeridiaan (enamasti on selleks algmeridiaan) on samuti sirgjoon, ülejäänud meridiaanid on aga kõverjooned.

Robinsoni projektsioonis olev maailmakaart on optimeeritud ja näeb kõige loomulikum välja 38° põhja- ja 38° lõunalaiuse vahel. Selle põhjuseks on see, et paralleelid on selles vahemikus ekvidistantsed ehk õigepikkuselised. Mõõtkava on õige vaid 38. põhja- ja lõunalaiuskraadil. 45. laiuskraadidest pooluste poole esineb märkimisväärseid moonutusi. Poolused on kõige surema moonutusega, sest punktikujulist poolust kujutatakse joonena.

Robinsoni projektsiooni võttis 1988. aastal kasutusele ka ajakiri National Geographic, asendades sellega Van der Grinteni projektsiooni, kuid loobus sellest kümme aastat hiljem Winkeli kolmikprojektsiooni kasuks. Algselt oli projektsioon loodud Rand McNally jaoks.

## Vaata ka

* Kaardiprojektsioon
* Kaardiprojektsioonide loend
# Mars Express

Mars Express| Kunstniku kujutis Mars Expressist Marsi orbiidil |
| Organisatsioon |
ESA |
| Missioonitüüp |
kosmosesond |
| Kaaslane |
Marss |
| Orbiiti sisenemise aeg |
25. detsember 2003 |
| Stardi aeg |
2. juuni 2003 |
| Kanderakett |
Soyuz-FG |
| Stardikompleks |
Bajkongõri kosmodroom |
| COSPAR ID |
2003-022A |
| SATCAT |
27816 |
| Mass |
1,123 kg (stardil) 666 kg (orbitaal) |
| Võimsus |
460 W |
| Orbiidi elemendid |
| Ekstsentrilisus |
86,3 kraadi |
| Inklinatsioon |
0,571 |
| Apogee |
10 107 km |
| Perigee |
298 km |
| Tiirlemisperiood |
7,5 h |

**Mars Express** on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) kosmosesond, mille eesmärgiks on uurida Marssi ja see on ESA esimene planeetidevaheline missioon. "Express" viitas algselt kiirusele ja efektiivsusele, millega sond ehitati, kuid hiljem lisandus sellele ka aeg, millega sond jõudis Maalt Marsi orbiidile. Sondi reisi Marsile lühendas tunduvalt asjaolu, et see startis ajal, kui Marsi ja Maa vaheline kaugus oli viimase 60 000 aasta väikseim.

Kosmosesond Mars Express koosneb kahest osast: satelliidist Mars Express ja maandurist Beagle 2, mis laskus Marsi pinnale detsembris 2003. Maandur ei hakanud Marsi pinnal tööle, kuid satelliit on funktsioneerinud 2004. aasta algusest. Mars Express kaardistab Marsi pinda ja mineraale ning Marsi atmosfääri ringlust ja koostist.

Kuna sond on olnud oodatust tunduvalt töökindlam ja saadetud info väga väärtuslik, on ESA sondi missiooni pikendanud 6 korda ja see on NASA 2001 Mars Odyssey järel vanim teenistuses olev Marssi uuriv kosmosesond.

## Viited
# Vöö ja Tee algatus

Vöö ja Tee algatus|
一带一路 |
|  |
| Asutatud |
2013 (12 aastat tagasi) |
| Asutaja |
Hiina Rahvavabariik |
| Eesmärk |
Majandusarengu ja rahvusvahelise kaubanduse edendamine |
| Peakorter |
Peking, Hiina |
| Asukoht |
Kogu maailm |
| Peaorgan |
Rahvusliku Arengu ja Reformi Komisjon |
| Veebileht |
www.yidaiyilu.gov.cn |

**Vöö ja Tee algatus** (ka **algatus "Üks Vöönd, Üks Tee"** (hiina keeles 一带一路, *Yīdài Yīlù*) või **Uus Siiditee**) on Hiina Rahvavabariigi riiklik ülemaailmne taristu- ja majandusarenguprojekt.

Plaani algatas Hiina Kommunistliku Partei peasekretär Xi Jinping aastal 2013 visiidil Kasahstani. Kavas on investeerida enam kui 150 riiki ja rahvusvahelisse organisatsiooni läbi kuue majanduskoridori maismaal ning 21. sajandi mere-siiditee. Vöö ja Tee algatus on Hiina välispoliitikas kesksel kohal ning peaks arendama rahvusvahelist kaubavahetust ja muutma Hiina rahvusvahelise poliitika juhtfiguuriks. 2025. aasta seisuga elab Vöö ja Tee algatuses osalevates maades ligi 75% kogu maailma rahvastikust ning üle 50% maailma SKT-st. Ekspertide hinnangul võib projekt ülemaailmset kaubandust palju edasi arendada ja olla eriti kasulik arengumaadele. Samas on viidatud probleemidele seoses keskkonnamõjude, inimõiguste, võlgade jm-ga.

## Vaata ka

* Aasia-Aafrika Kasvukoridor
* Aasia maanteevõrk
* Blue Dot Network
* Ülemaailmse taristu ja investeeringute partnerlus
* G7
* India – Lähis-Ida – Euroopa majanduskoridor
* Euraasia maasild
* Euraasia mandrisilla koridor
* Rahvusvaheline põhja-lõuna transpordikoridor
* Siiditee
* Hiina suurimate kaubanduspartnerite loend
* Trans-Aasia raudtee

## Viited

## Kirjandus

* Piir, Rait (15. mai 2017). "Mis asi on Hiina ambitsioonikas Siiditee projekt ja kas sellel on tulevikku?". *Postimees*. Vaadatud 13. jaanuaril 2026.
* Tiido, Harri (9. september 2021). "Harri Tiido: Hiina ning Vöö ja Tee projekt". *ERR*. Vaadatud 13. jaanuaril 2026.

## Välislingid

* Koduleht
# Hiina Teaduste Akadeemia

Hiina TA peahoone Pekingis
**Hiina Teaduste Akadeemia** (hiina keeles 中国科学院; *pinyin*’is  *Zhōngguó Kēxuéyuàn*) on Hiina Rahvavabariigi teaduste akadeemia ja ühtlasi teadusasutus, millel on arvukalt instituute kogu Hiinas.

Akadeemia asutati 1949. aastal Pekingis.

1977. aastal eraldati akadeemiast filosoofia ja sotsiaalteaduste osakond ning selle baasil loodi iseseisev Hiina Sotsiaalteaduste Akadeemia.

## Struktuur

Akadeemia jaguneb organisatsiooniliselt kuueks osakonnaks:

* Matemaatika ja füüsika
* Keemia
* Bioteadused ja meditsiiniteadused
* Geoteadused
* Arvutiteadus
* Tehnikateadused

Hiina Teaduste Akadeemia haldusalas on üle saja instituuti, kaks ülikooli (Hiina Teaduste ja Tehnoloogia Ülikool Hefeis ning Hiina Teaduste Akadeemia Ülikool Pekingis), kaks kolledžit ja mitu teabekeskust.

Hiina TA on loonud sadu äriettevõtteid, millest Lenovo on üks tuntumaid.

## Liikmeskond

Hiina Teaduste Akadeemia liikmeid nimetatakse akadeemikuteks. Neil peab olema Hiina kodakondsus. Välisriikide teadlasi võidakse valida akadeemia välisliikmeks.

### Akadeemikuid

* 1957 – Qian Xuesen
* 1980 – Gu Chaohao
* 1955 – Zheng Wanjun
* 1991 – Zhang Miman

### Välisliikmeid

* 1994 – Ding Zhaozhong
* 1994 – Shing Tung Yau
* 1998 – Rudolph A. Marcus
* 1998 – Steven Chu
* 2000 – Daniel Chee Tsui
* 2004 – Torsten Wiesel
* 2006 – Klaus von Klitzing
* 2009 – Lonnie Thompson
* 2011 – Roberta Rudnick
* 2011 – David Gross
* 2015 – Anders Lindquist
* 2015 – Simon White
* 2015 – Paul Nurse
* 2017 – Andre Geim
* 2017 – Valeri Bondur
* 2019 – Anton Zeilinger
* 2019 – Karl Barry Sharpless
* 2019 – Marcia McNutt
* 2019 – Gérard Mourou
* 2019 – Aleksandr Sergejev
* 2021 – Frank Wilczek
* 2021 – Geli Žerebtsov
* 2021 – Jefim Zelmanov
* 2023 – Nils Christian Stenseth
* 2023 – Konstantin Novosjolov
* 2023 – Andrei Okunkov
* 2023 – Martyn Poliakoff
* 2023 – Svante Pääbo

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
# Rubiidium

|  |  |
| --- | --- |
| 37 |

 1 8 18 8 2
 |
| Rb
85,47 |
| Rubiidium |

**Rubiidium** on keemiline element järjenumbriga 37.

See esineb looduses kahe isotoobina. Rubiidium-85 on stabiilne. Rubiidium-87 on radioaktiivne, poolestusajaga 47 miljardit aastat.

Omadustelt on rubiidium leelismetall.

Normaaltingimustel on see pehme hõbedane metall tihedusega 1,53 g/cm3, mis sulab temperatuuril 39 °C ja keeb temperatuuril 688 °C.

Keemiliselt on rubiidium väga aktiivne. Reaktsioon õhuhapnikuga põhjustab rubiidiumi iseenesliku süttimise õhu käes.

Rubiidiumi koos tseesiumiga avastasid 1860. aastal saksa keemik Robert Wilhelm Bunsen ja saksa füüsik Gustav Robert Kirchhoff.
# Pulsar

Pulsar PSR B1509−58 – Chandra kosmoseteleskoobi pildistatud röntgenikiirgus on fotol kuldne; WISE-i pildistatud infrapuna punane, roheline ja sinine
**Pulsar** (inglise sõnadest *pulse* – 'pulss' ja *star –* 'täht') on tugeva magnetväljaga kiiresti pöörlev neutrontäht, mis kiirgab oma magnetpoolustelt elektromagnetlaineid.

Pulsarilt lähtuvat kiirgust saab jälgida ainult siis, kui emissioonikiir on suunatud Maa poole (sarnaselt sellega, kuidas tuletornist lähtuvat valgust saab näha ainult siis, kui valgus on suunatud vaatleja suunas). Neutrontähed on väga tihedad ja neil on lühikesed korrapärased pöörlemisperioodid. See loob väga täpse intervalli impulsside vahel, mis ulatub üksiku pulsari puhul millisekunditest sekunditeni. Pulsarid on üks ülikõrge energiaga kosmiliste kiirte allika kandidaate.

Pulsarid on tänu perioodilisusele astronoomide jaoks kasulikud tööriistad. Gravitatsioonikiirguse olemasolu kaudseks kinnitamiseks kasutati pulsari vaatlusi kaksikneutrontähtede süsteemis. Esimesed eksoplaneedid avastati 1992. aastal pulsari, täpsemalt PSR B1257+12 ümber. 1983. aastal tuvastati teatud tüüpi pulsarid, mis tol ajal ületasid aatomkellade täpsuse aja mõõtmisel.

## Viited
# Navigatsioon

**Navigatsioon** (ladina sõnast *navigatio* 'laevasõit, meresõit') on vee-, õhu- või kosmosesõiduki kursi ja asukoha määramise õpetus.

Navigeerimine on laevajuhtide või lennuki pilootide tegevus laeva või lennuki asukoha ja sihtkohta jõudmiseks vajaliku liikumissuuna (kursi) kindlaksmääramine. Laevaga merel liikumisel on vaja tuvastada perioodiliselt selle asukoht ja määrata liikumiskurss.

Üldisemas tähenduses on **navigeerimine** tee leidmine soovitud kohani:

* andmeruumis (dokumendis, internetis);
* topograafilises ruumis (kaardi järgi).

## Viited

## Välislingid

* MereViki: Navigatsioon
* EKSS: navigatsioon
* ENE: navigatsioon
# Siinus

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib matemaatika mõistest; anatoomia mõiste kohta vaata artiklit Urge (õõnsus)* |

---

Siinusfunktsiooni üks periood
**Siinus** ehk **siinusfunktsioon** (sümbol: **sin**) on matemaatikas üks trigonomeetrilistest funktsioonidest.

## Definitsioon täisnurkse kolmnurga järgi

Täisnurkne kolmnurk
Täisnurkse kolmnurga teravnurkse nurga α **siinuseks** nimetatakse selle nurga vastaskaateti *a* ning hüpotenuusi *c* pikkuse jagatist.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0

## Sinusoid

Siinusfunktsiooni graafikuks olevat joont nimetatakse sinusoidiks. Sinusoidi joonestamisel on abiks ühikringjoone (mille keskpunkt on koordinaattelgede 0-punktpunkt) keskpunkti ja ringjoone vahel asuvate täisnurksete kolmnurkade siinuste võrdlemine. Sellise ringjoone sees olevad kolmnurgad, mille hüpotenuus on alati 1 ja kaatetid ringjoone vastava punkti väärtused x- ja y-teljel, hõlmavad kõiki võimalikke erinevate nurkadega täisnurkseid kolmnurki. Nii saabki kõiki siinusfunktsiooni väärtusi vaadelda ühikringi abil, joonestades täisringi kordumisperioodiga lõpmatult korduva sinusoidi. Sinusoidi graafik on pidev, ulatudes x-telje väärtustega - lõpmatusest + lõpmatusse.

## Siinusfunktsiooni omadused

* siinusfunktsioon on määratud kogu reaalarvude hulgal
* siinusfunktsiooni muutumispiirkond on lõik [-1;1]
* siinusfunktsioon on perioodiline funktsioon (periood on 2π)
* siinusfunktsioon on paaritu funktsioon (mistahes nurga x korral kehtib seos sin(-x)= -sinx )
* siinusfunktsiooni väärtused korduvad iga 2π järgi, öeldakse, et siinusfunktsioon on perioodiga 2π

Funktsiooni graafik muutub, kui

* funktsioonile liita või sellest lahutada mingi nullist erinev arv
* funktsiooni argumenti korrutada arvuga a>1
* funktsiooni argumenti korrutada arvuga 0<a<1

## Vaata ka

* Kolmnurk
* Siinusteoreem
* Pythagorase teoreem
* Siinusvool
* Koosinus
* Tangens