Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Referentsellipsoid

**Referentsellipsoid** on geodeesias kasutusel olev matemaatilisel mudelil põhinev Maa või ka teiste taevakehade kuju. Nende suhtelise lihtsuse tõttu eelistatakse mitmesuguste geograafilistel koordinaatidel põhinevate arvutuste tegemiseks referentsellipsoidi pinda. Kaartide, sealhulgas ka merekaartide loomisel kasutatakse kaardiprojektsiooni millega (kasutusel oleva) referentsellipsoidi pinnal olevad objektid kantakse tasapinnale ehk siis kaardile.

### Erinevad referentssüsteemid

On hulk referentsellipsoide oma Maa matemaatilise mudeliga. Seepärast ei lange ühe referentssüsteemi laius ja pikkus kokku teise referentssüsteemi laiuse ja pikkusega. Euroopa referentssüsteem põhineb Hayfordi ellipsoidil aastast 1910 ja aastal 1924 nim. Rahvusvaheliseks ellipsoidiks. Endises Nõukogude Liidus põhines referentssüsteem Krassovski ellipsoidil 1943. aastast. Satelliitnavigatsiooni süsteem Transit kasutab referentssüsteemina globaalset geodeetilist süsteemi WGS-72 1965. aastast. Selle asukoht ei lange kokku mõne muu referentssüsteemi alusel koostatud kaardi asukohaga, näiteks WGS84, vahe võib olla kuni üks kaabeltau. Eri süsteemide vahel kehtivad konstandid, mis lubavad määratud koordinaate ümber arvutada. Paljudel merekaartidel on antud parandid, mida tuleb rakendada satelliitsüsteemi abil saadud koordinaatide ümberarvutamisel.

## Vaata ka

* Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem

## Viited

* Riigi Teataja: Geodeetiline süsteem, Keskkonnaministri määrus
# IRNSS

**IRNSS** (Indian Regional Navigation Satellite System) on India regionaalne satelliitnavigatsioonisüsteem. Esimene satelliit saadeti välja 2009. aastal, süsteemi järgmised seitse satelliiti jõuavad orbiidile 2014. aastal.
# Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem

**Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem** (ingl *World Geodetic System*) on standard koordinaatide määramiseks, mida kasutatakse kartograafias, geodeesias ja navigatsioonis. Viimane WGS on aastast 1984, koos 2004. aasta parandustega. Süsteem on aluseks ka GPS-ile.
Varasemad WGS-id on aastatest 1960, 1966, 1972.

## WGS 84

Vajadus parema geodeetilise süsteemi järele oli 1980. aastate alguses geodeetide ringkondades teada, ka Ameerika Ühendriikide Kaitseministeerium vajas paremat süsteemi. WGS 72 ei pakkunud enam küllaldast informatsiooni, geograafilist katvust ega täpsust kõigi tollaste ega ka eeldatavate kasutusalade tarbeks. Uue süsteemi väljatöötamise aluseks pidid saama aastatega täienenud ning täpsemaks muutunud maa mõõtmiste tulemused.

Uus WGS-süsteemi tähiseks sai WGS 84. Uue süsteemi keskpunktiks on Maa keskpunkt. Pikkuskraadide algpunktiks on (IRM) Rahvusvaheline Referens Meridian, mis asub algmeridiaanist 102 meetrit idas.

WGS 84 koordinaatsüsteem on kasutusel ka GPS-süsteemis.

## Vaata ka

* EGM96
* Ellips ja Ellipsoid
* Geoid
* Krassovski ellipsoid, 1942. aasta koordinaatsüsteem, kasutatud näiteks Eesti ja Vene Föderatsiooni vahelises merealade piiritlemise lepingus
* Maa kuju
* Referentsellipsoid
* L-EST97 koordinaatsüsteem, Tasapinnaline ristkoordinaatide süsteem L-EST97
* Lamberti konformne kooniline projektsioon
* LAMBERT-EST
* Geodeetiline referentssüsteem ETRS89
* Referentsellipsoid GRS80

## Viited

## Välislingid

* ESTERM: WGS
# Mercatori universaalne põikprojektsioon

60 UTM-pikkusvööndit Mercatori põikprojektsioonis
UTM-süsteemi vööndid (kaart ruutlabaprojektsioonis)
**Mercatori universaalne põikprojektsioon** (inglise keeles *Universal Transverse Mercator* **(UTM)**) on kaardiprojektsiooni liik. Sisuliselt on see liitprojektsioon, kus iga tsooni kohta moodustatakse oma ristkoordinaatide süsteem. UTM-süsteemil põhinevad paljude riikide ristkoordinaadistikud (Eesti oma mitte). Soomlased nimetavad oma kaardiprojektsiooni Gaussi-Krügeri projektsiooniks. Rootslased kutsuvad oma versiooni sarnaselt venelastega Gaussi projektsiooniks. Mõlemad süsteemid põhinevad Mercatori põikprojektsioonil.

UTM-projektsiooniga käib kokku UTM-koordinaatide süsteem ja kaardilehtede nomenklatuur, mille aluseks on 6-kraadised pikkuskraaditsoonid ja 8-kraadised laiuskraadi vööndid. Tsoone loendatakse ööpäevarajast alates ida suunas 1–60, laiusvööndeid alates 80° ll kuni 80° tähestikuga C-X. Koordinaatide alguspunkt asub iga tsooni jaoks eraldi ekvaatori ja telgmeridiaani ristumisest 500 kilomeetrit läänes ja 10 000 kilomeetrit lõunas.

UTM on nime saanud flaami kartograafi Gerardus Mercatori (1512–1594) järgi.

## UTM Eestis

Eestis kasutatakse UTM rahvusvahelise koostöö tasandil sõjanduses, loodusteadustes jms asukoha viitamiseks. Kuna UTM on NATO standardiks, siis see koordinaatsüsteem ja sellega kaasnev kaardijagu on aluseks võetud ka kaitsejõudude 50-tuhandeliste kaartide puhul. UTM võrk kantakse ka Eesti põhi- ja baaskaardile. Eesti bioloogid on pikemat aega UTM viitamise süsteemi kasutanud leiukohtade ülesmärkimisel.

## Vaata ka

* Mercatori põikprojektsioon
* Mercatori kaldprojektsioon
# Ellipsoid

Ellipsoid
**Ellipsoid** on kolmemõõtmeline kujund, mille ristlõiked on ellipsid ja ringid. Ellipsoidil on kolm telge, mis lõikuvad või ristuvad ellipsoidi keskel. Iga telg on risti kahe teise telje suhtes ja ellipsoid on sümmeetriline ümber kõigi kolme telje. Pöörates ellipsoidi täpselt 180° ümber oma telje, ei muutu selle välimus. Ellipsoide on nelja tüüpi, iga ellipsoidi iseloomustab kindel suhe.

## Ellipsoidi tüübid

Ellipsoid on matemaatiline pind, mille kõik lõiked tasandiga on ringjooned või ellipsid; ka selle pinnaga piiratud keha. Juhul kui ellipsoidi kaks pooltelge on võrdsed, siis on ta pöördellipsoid aga kui kõik kolm pooltelge on võrdsed, siis kerapind ehk sfäär. Ellipsoidi ruumala valem on V = 4/3 *πabc*, kus *a*, *b* ja *c* on ellipsoidi poolteljed.

Ellipsoide on nelja tüüpi:

* a > b > c – põhiline või kolme teljega ellipsoid;
* a = b > c – lapik pöördellipsoid;
* a = b < c – pikendatud pöördellipsoid;
* a = b = c – kera

## Maaellipsoid

Maaellipsoid
Maa tõelisele ku­jule lähedane lapik pöördellipsoid, mida kasutatakse ma­temaatilise abipinnana geodeetiliste põhivõrkude ra­jamisel. Maaellipsoidi mõõtmete täpsustamiseks kasutatakse kraadimõõtmisi, astronoomilisi vaatlusi ning Maa tehiskaaslaste or­biitide mõõtmise ja gravimeetriliste mõõtmiste and­meid.

Maaellipsoidile on esitatud järgmised nõuded:

1. maaellipsoidi väike pooltelg peab ühtima Maa pöörlemistelje keskmise asendiga
2. maaellipsoidi ja Maa massikese peavad ühtima ning maaellipsoidi ja geoidi pindade kõrgusvahede ruutude sum­ma peab olema minimaalne

Eristatakse üldist maaellipsoidi, mis kõige täpsemini vastab geoidi kujule, ja referentsellipsoidi. Maapealse punkti asukoha maaellipsoidil määravad geodeetilised koordinaadid (geograafilised koordinaadid) *В* ja *L* ning kõrgus *H* (punkti kaugus maaellipsoidi pinnast piki selle normaali).

## Viited
# Meretase

Meretaseme märk teel Jeruusalemmast Surnumere äärde
**Meretase** on lainetuseta mere (või ookeani) pinna kõrgus nullveetasemest, mis on tinglikult kindlaks määratud.

Meretasemest lähtub mis tahes punkti kõrguse või sügavuse määramine maapinnal, selle kohal või sellest allpool. Kõrguse määramist meretasemest nimetatakse altimeetriaks ja lennunduses on see väga oluline.

NSV Liidus mõõdeti meretaset Läänemere tasemest, täpsemalt Kroonlinna nullist. Prantsusmaa meretaseme nullpunkt, mida kasutab ka suurem osa Aafrikast, asub Marseilles, Suurbritannia oma Cornwallis Newlynis. Austrias ja endistes Jugoslaavia liiduvabariikides mõõdetakse meretaset Aadria mere tasemest, nullpunkt asub Trieste sadamas. Alates 1. jaanuarist 2018 mõõdetakse Eestis meretaset lähtuvalt Amsterdami nullist.

Meretaseme muutumisel eristatakse aeglast ja kiiret kõikumist. Aeglast muutumist nimetatakse eustaasiaks. Põhiliselt sõltub eustaasia polaaralade liustike sulamisest, aga ka isostaasiast ehk maapinna kõikuvliikumistest. Kiiret merepinna muutumist võivad põhjustada tõus ja mõõn, sademed, muutused õhurõhus ning pikka aega puhunud ühesuunalise tuule tekitatud aju- ja paguvesi.

Meretaseme täpne määramine on väga keeruline. Kõigepealt ei ole Maa kujuks kera ega isegi mitte pöördellipsoid, vaid geoid, mis on matemaatiliselt täpselt määratlemata. Teiseks segavad meretaseme täpset mõõtmist eelmises lõigus toodud asjaolud ja isegi merevee pikaajaline keskmine tase ei pruugi kokku langeda meretasemega selles kohas, näiteks sellepärast, et sellele kohale võib iseloomulik olla eriline sademete hulk või eriline õhurõhk, mis merevee pikaajalise keskmise taseme meretasemest kõrgemaks või madalamaks surub.

## Vaata ka

* absoluutne kõrgus

## Välislingid

* Sea level rise - How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Past.
* Sea level rise - How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Present
# Lood (ehitus)

Lood
Lood
**Lood** (hollandi keeles *lood* - 'tina') on riist täpse püstsihi ning selle sihi suhtes täpse rõhtsihi ja nende sihtidevaheliste kaldenurkade määramiseks (loodimiseks).

Loodi liike: nöörlood, vesilood ehk vaaderpass, vooliklood.

## Viited
# Koordinaadisüsteem

Näide koordinaadisüsteemist: sfäärilised koordinaadid. Punktide asukoht on määratud radiaalse kaugusega *r*, polaarnurgaga *θ* ja asimuudi nurgaga *φ*. Radiaalse kauguse tähistamiseks kasutatakse ka sümbolit *ρ*.
**Koordinaadisüsteem** ehk **koordinaadistik** ehk **koordinaatide süsteem** on eeskiri, mis määrab punkti asukoha ühe või enama arvu abil. Neid arve nimetatakse punkti **koordinaatideks**. Punkti asukoha üheseks määramiseks vajalik koordinaatide arv on ruumi mõõde ehk dimensioon.

## Levinumad koordinaadisüsteemid

Lineaarsed koordinaadid:

* Ristkoordinaadid
* Kaldkoordinaadid

Kõverjoonelised koordinaadid kahemõõtmelises ruumis:

* Polaarkoordinaadid
* Elliptilised koordinaadid
* Paraboolsed koordinaadid
* Hüperboolsed koordinaadid
* Bipolaarsed koordinaadid

Kõverjoonelised koordinaadid kolmemõõtmelises ruumis:

* Silindrilised koordinaadid
* Sfäärilised koordinaadid

## Vaata ka

* Koordinaaditeisendus
* Reeper (matemaatika)
* Atlas (matemaatika)
* Geograafilised koordinaadid
* Taevakoordinaatide süsteem
* Üldistatud koordinaadid
* Kanoonilised koordinaadid

## Viited
# Kaart

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on geograafia mõistest; teiste tähenduste kohta vaata Kaart (täpsustus).* |

---

Johannes Kepleri maailmakaart
Tartu linnaplaan Louis Höflingeri 1860. aasta kaardil
Karepa küla kaart
1375. aastal Abraham ja Jehuda Cresquesi Mallorcal asunud kartograafiakojas loodud meresõitjate kaart, millel rannikujooned ja sadamad on eriti täpselt tähistatud. Kaart haarab alad Atlandi ookeanist kuni Hiinani, selle keskpunkt on Mallorca. See on üks esimesi geograafilisi kaarte, millele on märgitud kompassiroos.
**Kaart** on maapinna (või üldisemas tähenduses ka mõne muu taevakeha pinna) üldistatud, vähendatud ja leppemärkidega seletatud mõõtkavaline kujutis, mis näitab, kuidas objektid üksteise suhtes paiknevad.

Kuna Maa pind on kumer, tuleb tasapinnalise kaardi valmistamisel kasutada kaardiprojektsioone.

Kaardistatava ala ja kaardi suuruse erinevusi iseloomustab mõõtkava, mis näitab, mitu korda on tegelikku maastikku kaardil kujutamiseks vähendatud. Mõõtkava järgi liigitatakse kaardid suure-, keskmise ja väikesemõõtkavalisteks.

Kaardid jagunevad sisu poolest üldgeograafilisteks, temaatilisteks, erikaartideks ja turismikaartideks. Üldgeograafilisel kaardil on enamasti kujutatud objekte ja nähtusi, mis on maastikul viibijale jälgitavad (näiteks veekogud, asulad, reljeef, teed jm). Üksikasjalikke üldgeograafilisi kaarte nimetatakse topograafilisteks kaartideks. Temaatilistel kaartidel kujutatakse mingit kindlat objektide klassi või nähtust ja enamasti ei ole need maastikul viibides reaalselt jälgitavad (näiteks klimatoloogia-, kultuuri- või rahvastikuteemalised). Erikaardid on näiteks merekaart ja orienteerumiskaart.

Kaarte saab liigitada ka otstarbe või ülesande järgi, näiteks teaduslikud, katastri-, propaganda-, teatme-, õppe-, mere-, lennu-, teede-, turismi- või muud kaardid.

Kaardile esitatavad nõuded: ajalis-ruumilisus, abstraktsus, sisu vastavus tegelikkusele, valikulisus, sünteetilisus, ühemõttelisus, katkematus, piltlikkus, ülevaatlikkus, täielikkus.

Objektide tähistamiseks kaardil kasutatakse leppemärke, kusjuures püütakse lähtuda kas väljakujunenud tavadest või loogilisest seosest leppemärgi ja tegeliku objekti vahel. Leppemärkide selgitused on keerulisemate kaartide puhul esitatud kaardi legendis.

Tänapäeval kasutatakse oma asukoha määramiseks lisaks kaardile ka GPS-i ehk globaalset asukohamääramise süsteemi.

Kaartidega tegelevat teadusharu nimetatakse kartograafiaks.

## Vaata ka

* plaan
* Eesti Kaardikeskus
* maailma poliitiline kaart
* kaardi üldistamine
* interaktiivne kaart
* piltkaart
* mullastikukaart
* ühistranspordi kaart
# Sfäär

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kerapinnast; Tallinna restorani kohta vaata artiklit Sfäär (restoran)* |

---

Sfäär
**Sfääriks** ehk **kerapinnaks** nimetatakse kõikide punktide hulka, mis asuvad mõnest fikseeritud punktist *O* kaugusel *r*. Punkti *O* nimetatakse sfääri **keskpunktiks** ja sfääri punktide ning selle keskpunkti vahelist kaugust *r* sfääri **raadiuseks**.

## Definitsioon

Olgu antud meetrilise ruumi *X* element *a* ∈ X ja positiivne reaalarv *r* > 0. Sfäär on defineeritud kui hulk

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
kus ρ(*x*,*y*) tähistab punktide *x* ja *y* vahelist kaugust. Elementi *a* nimetatakse sfääri keskpunktiks ja arvu *r* sfääri raadiuseks.

## Sfäär eukleidilises ruumis

Kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis moodustub selline punktihulk ringjoone pöörlemisel ümber oma diameetri. Seega on sfäär pöördpind.

Lõiku, mis ühendab kaht sfääri punkti ja läbib ühtlasi selle keskpunkti, nimetatakse **sfääri diameetriks**. Diameeter on võrdne sfääri kahe raadiusega.

Öeldakse, et sfäär *piirab* kera.

### Sfääri pindala

Sfääri pindala kolmemõõtmelises ruumis on:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Üldisemalt, *n-1*-mõõtmelise sfääri *n-1*-mõõtmeline ala on

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
kus Γ(*z*) on Euleri gammafunktsioon.

## Vaata ka

* Kera
# Descartesi koordinaadid

Descartesi koordinaatide süsteem
**Descartesi koordinaadid** (ladinapäraselt ka **Cartesiuse koordinaadid**) on reaalarvude järjestatud paar (*x*, *y*), mis määrab punkti asukoha tasandil, või järjestatud kolmik (*x*, *y*, *z*), mis määrab punkti asukoha rist- või kaldkoordinaatide süsteemina kujutatud ruumis; üldisemalt: reaalarvude järjestatud komplekt (x1, ..., xn), mis määrab punkti asukoha n-mõõtmelises ruumis.

## Vaata ka

* Koordinaadisüsteem

## Viited
# Ekvaator

Ekvaatori tähis São Tomé saarel
**Ekvaator** on kujuteldav suurringjoon taevakeha pinnal, mis ristub meridiaanidega ja asub geograafilistest poolustest võrdsel kaugusel.

Maa ekvaatoril läbib Päike seniidi kevadisel ja sügisesel pööripäeval.

Ekvaatori laiuskraad on 0°.

## Välislingid
# Kuupäevaraja

Kuupäevaraja
**Kuupäevaraja** on kokkuleppelise asukohaga kujuteldav joon, mille ületamisel muutub kuupäev.

Kuupäevaraja paikneb keset Vaikset ookeani enam-vähem piki 180° meridiaani. Väikesed muudatused kuupäevaraja asukohas on tehtud selleks, et kuupäevaraja ei jagaks riike erineva kuupäevaga piirkondadeks. Kuupäevaraja asukohaks on valitud 180° meridiaan, sest esiteks paikneb ta nullmeridiaani suhtes täpselt teisel pool maakera ning teiseks on Vaikse ookeani keskosa hõredalt asustatud, mistõttu põhjustab kuupäevaraja sealasumine kõige vähem segadust.

Ületades kuupäevaraja idast läände, tuleb liita 24 tundi. Vastupidisel juhul, ületades kuupäevaraja läänest itta, tuleb lahutada 24 tundi.

Vajadust kuupäevaraja järgi illustreerib järgmine näide: oletame, et sõidate lennukiga ümber maakera idast läände. Kui teie reis kestaks 24 tundi, siis reisiksite te n-ö koos Päikesega. Reisi lõppedes tundub, et päev ei ole veel läbi, sest Päike pole veel loojunud, kuid inimestele, kes reisist osa ei võtnud, see nii ei tundu. Seega olete justkui ühe päeva kaotanud. Kui aga liigute läänest itta ehk Päikesele vastu, siis ilmneb vastupidine. Elate kaks päeva sellel ajal kui teised ühe. See efekt ilmneb ka siis, kui ümber maakera tunduvalt aeglasemalt liikuda.

Vastav probleem tekkis esimest korda pärast Magalhãesi ümbermaailmareisi 16. sajandi algul. Reisilt saabunud olid veendunud, et nad olid logiraamatut korralikult pidanud, kuid sellele vaatamata olid nad ühe päeva kusagil kaotanud.
# Geodeetilised koordinaadid

Joonis 1. Geodeetilised koordinaadid
**Geodeetilised koordinaadid** on Maal asuva punkti laius B (ingl *latitude*) ja pikkus L (ingl *longitude*). Geodeetiliste koordinaatide nagu ka geograafiliste koordinaatide määramisel kasutatakse mõõtühikuna kraade, minuteid ja sekundeid (kuuekümnendsüsteemi).

## Laius ja pikkus

Laius B on nurk ekvatoriaalse tasapinna ja punkti normaali vahel. Laius saab omada väärtusi 0° ekvaatoril kuni 90° põhja või lõuna suunas ja seda nimetatakse vastavalt põhja- või lõunalaiuseks. Laius B on joonisel 1 tähistatud B-ga, seda mõõdetakse kaarele KK′ vastava nurgana. Geograafiline laius määrab ära antud punkti paralleeli arvulise väärtuse. Eesti asub paralleelide 57°,5 ja 59°,7 vahel.

Pikkus L on nurk punkti läbiva meridiaani ja algmeridiaani ehk nullmeridiaani ehk Greenwichi meridiaani vahel. Pikkus saab omada väärtusi 0° ‑ 180° ida või lääne suunas ja seda nimetatakse vastavalt ida- ja läänepikkuseks. Pikkus L on tähistatud joonisel 1 tähega L ja seda mõõdetakse kaartele K′A või BK vastava nurgana.

## Meridiaanid ja paralleelid

Meridiaan on joon, mis tekkib Maa pöörlemistelge läbiva tasandi ja ellipsoidi lõikumisel ning ühendab põhja- ja lõunapoolust. Meridiaan on pool suurringjoonest. Greenwichi observatooriumit läbivat merdiaani nimetatakse alg- ehk nullmeridiaaniks.

Paralleel on joon, mis tekib Maa pöörlemisteljega ristuva tasandi ja ellipsoidi lõikumisel. Ekvaator on paralleel, mis läbib Maa keskpunkti. Kõik paralleelid peale ekvaatori on väikeringid.

## Referentsellipsoid

Geodeetilised koordinaadid asetuvad mõttelisele matemaatilisele kujundile, milleks on pöördellipsoid. Pöördellipsoidi kuju on kõige sarnasem Maa tegeliku kujuga. Selliseid pöördellipsoidi mudeleid nimetatakse referentsellipsoidideks. Ajalooliselt on piirkonniti ja ülemaailmselt kasutusel olnud mitmesuguseid referentsellipsoide. Eestis ja mujal Euroopas kasutatakse geodeetiliste koordinaatide arvutamisel rahvusvahelise referentsellipsoidi GRS80 parameetreid.

## Viited
# Paralleel

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib paralleelist Maa pinnal; paralleeli kohta taevasfääril vaata artiklit Taevaparalleel* |

---

Paralleelid ja meridiaanid (nullmeridiaan on märgitud helepunase joonega)
**Paralleel** on kujutletav ekvaatoriga paralleelne ringjoon Maa pinnal.

* Paralleelide hulk on lõputu, igal punktil maaellipsoidi pinnal on paralleel.
* Kõik paralleelid on geograafilise ida-lääne sihilised.
* Paralleelid on üksteisest ühesugusel kaugusel.
* Kõige pikem paralleel on ekvaator.
* Paralleelide pikkus väheneb ekvaatorilt pooluseni.

## Peamised paralleelid

Maa peamiste paralleelide diagramm
Viis peamist paralleeli on põhjast lõuna poole:

* põhjapolaarjoon (66° 33′ 38″ N)
* põhjapöörijoon (23° 26′ 22″ N)
* ekvaator (0)
* lõunapöörijoon (23° 26′ 22″ S)
* lõunapolaarjoon (66° 33′ 38″ S)

Need paralleelid (peale ekvaatori) eraldavad üksteisest Maa soojusvöösid.

## Vaata ka

* Geograafilised koordinaadid#Paralleelid ja meridiaanid
* Geograafiline laius
* Maa kuju
* Referentsellipsoid
# MongoDB

| MongoDB |
| --- |
|  |
| Arendaja |
MongoDB Inc. |
| Esmaväljalase |
11.02.2009 |
| Viimane väljalase |
4.0.3 / 09.10.2018 |
| Eelvaate väljalase |
4.1.2 / 14.08.2018 |
| Kirjutatud keeles |
C++, C, JavaScript |
| OS |
Windows Vista ja hilisem, Linux, OS X 10.7 ja hilisem, Solaris,FreeBSD |
| Keeled |
Inglise |
| Arenduse staatus |
Aktiivne |
| Veebisait |
www.mongodb.com |

**MongoDB** on tasuta kättesaadav avatud lähtekoodiga andmebaas. MongoDB on mitterelatsiooniline ehk mitte-SQL andmebaas ning andmeid hoitakse paindlikes JSON-dokumentides. See tähendab seda, et andmestruktuuri saab muuta igal ajal ning väljad võivad varieeruda erinevates dokumentides. MongoDB arendaja on MongoDB Inc. Kuni 16. oktoobrini 2018 avaldati kõik versioonid AGPL-litsentsiga. Alates 16. oktoobrist 2018 avaldatakse kõik versioonid SSPL-litsentsiga. MongoDB arendamisel kasutatavad programmeerimiskeeled on C, C++ ja JavaScript. MongoDB-d kasutavad oma andmebaasina näiteks SourceForge, Foursquare, Craigslist ja eBay.

## Ajalugu

MongoDB arendusega alustas tarkvaraarendus ettevõte 10gen 2007. aastal New Yorgis. Algselt arendati MongoDB-d kui teenuseplatvormi(PAAS). Kuid kui nähti MongoDB kui tarkvara potentsiaali, siis keskendus 10gen täielikult MongoDB arendusele ning aastal 2013 vahetati ka firma nimi 10gen MongoDB Inc. vastu. Esimene MongoDB versioon avaldati 2009. aastal ning siis oli juba tegu vabavaralise andmebaasi serveriga.

## Tunnused

### Kõrge jõudlus

MongoDB toetab põimitud andmemudeleid, mis kiirendab andmebaasi süsteemi. Lisaks saab MongoDB-s välju indekseerida primaarseks ning sekundaarseks. Tänu indeksitele on võimalik teha kiiremaid päringuid ning otsingud saavad sisaldada võtmeid põimitud dokumentidest.

### Päringukeele lihtsus

MongoDB toetab rikast päringukeelt ning võimaldab lugemis- ja kirjutamisoperatsioone (CRUD), kuid ka andmete liitmist, teksti ja georuumilisi otsinguid.

### Salvestusmootorite toetus

MongoDB toetab salvestusmootoreid WiredTiger, In-Memory ja MMAPv1. Lisaks on MongoDB-l ka rakendusliides (API), mis lubab kolmandate osapooltel arendada salvestusmootoreid MongoDB’le.

## Väljaanded

### MongoDB Community Server

MongoDB Community Server on tasuta ning see on saadaval Windowsi, Linuxi ja macOS operatsioonisüsteemidele.

### MongoDB Enterprise Server

MongoDB Enterprise Server on äriversioon MongoDB-le ning see on saadav osana MongoDB Enterprise Advanced'd tellimusest. Seegi on saadaval Windowsi, Linuxi ja macOS operatsioonisüsteemidele.

## Arhitektuur

### Toetatud programmeerimiskeeled

MongoDB’l on draiverid kõikidele peamistele programmeerimiskeeltele ja arenduskeskkondadele. Toetatud on järgnevad programmeerimiskeeled ja arenduskeskkonnad: ActionScript, Cabash, C, C#, C++, Clojure, ColdFusion, D, Dart, Delphi, Erlang, Go, Groovy, Haskell, Java, JavaScript, Lisp, Lua, MatLab, Node.js, Perl, PHP, PowerShell, Prolog, Python, R, Ruby, Scala, Smalltalk.

### Serverivaba ligipääs

MongoDB Stich võimaldab serverivaba (*serverless*) ligipääsu MongoDB’le ja teistele teenustele. Seda on võimalik kasutada JavaScripti, iOSi ja Andoridiga.

## Viited
# Põhjapolaarjoon

Maailma kaart (põhjapolaarjoon on märgitud punase jooniga)
Põhjapolaarjoon Soomes, 1975
Põhjapolaarjoon Soomes 2015
**Põhjapolaarjoon** on polaarjoon, selle laiuskraad on 66,5° N. Põhjapolaarjoonilt põhja poole esineb polaaröö ja polaarpäev.

Põhjapolaarjoon läbib järgmiste riikide territooriumi:

* Norra
* Rootsi
* Soome
* Venemaa
* USA osariik - Alaska
* Kanada
* Gröönimaa - Taani riigi koosseisu kuuluv omavalitsuslik ala
* Islandi koosseisu kuuluv saar Grímsey

Põhjapolaarjoonel asub üks linn maailmas - Salehard Venemaal. Kolm suurt linna asuvad põhjapolaarjoonest põhja pool - Murmansk, Norilsk ja Vorkuta. Norras asub põhjapolaarjoone lähedal Tromsø.
# Aasia

Loodusgeograafiline Aasia
Aasia poliitiline piiritlus
**Aasia** on maailmajagu. Hõlmab suurema osa Euraasiast (selle idaosa) ning ümberkaudsed saared.

Aasia pindala on 44 579 000 km².

2018. aasta andmete järgi elab Aasias 4537 miljonit inimest.

## Nimi

Sõna tuleb akadikeelsest sõnast *assu*, mis tähendab päikesetõusu, hommikumaad. Meieni on sõna tulnud kreeka (*Asía*) ja ladina keele (*Asia*) vahendusel.

## Aasia antiikajal

Vana-Kreekas jagati maailm kõigepealt kaheks: Euroopaks ja Aasiaks. Aafrika, mida tollal nimetati Liibüaks, arvati Aasia osaks. Hiljem loeti Aasia ja Aafrika erinevateks, nende piiriks peeti kas Niilust või Punast merd.

Aasia ja Euroopa piir polnud samuti selge: selleks lugesid mõned Phasist (nüüd Rioni), mõned Tanaisi (nüüd Don).

Aasiaks kitsamas tähenduses nimetati Kreeka vastas üle mere paiknevat Väike-Aasiat, tänapäeva Türgit. Selles tähenduses on juba Homeros maininud "Aasia aasa". 133–129 eKr moodustati neist aladest Rooma impeeriumi provints *Asiaticus* (*Asius* või *Asis*).

## Vaata ka

* Edela-Aasia
* Lääne-Aasia
* Sise-Aasia
* Kesk-Aasia
* Lõuna-Aasia
* Kagu-Aasia
* Ida-Aasia
* Põhja-Aasia
* Siber
* Euroopa ja Aasia piir
* Aasialased

## Viited