Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tšernihivi oblast

| Tšernihivi oblast |
| --- |
|

---

 |
| ukraina Чернігівська областьTšernihivska oblast |
|

---

 |
|

Lipp
Vapp

---

 |
|
Pindala: 31 865 km²  |
|
Elanikke: 959 315 (1.01.2022)  |
|
Rahvastikutihedus: 30,1 in/km² |
|
Keskus: Tšernihiv |
|  |

**Tšernihivi oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukrainas. See asub Põhja-Ukrainas ja piirneb Valgevene ja Venemaaga. Oblasti suuremad jõed on Dnepr, Desna, Seim, Oster, Snov ja Ubid.

## Haldusjaotus

Kokku on oblastis 15 linna, 30 alevit ja 1429 küla.

### Rajoonid

Rajoone on kokku viis. Enne 2020. aastal toimunud haldusreformi oli rajoone 22.

* Korjukivka rajoon
* Nižõni rajoon
* Novgorod-Siverskõi rajoon
* Prõlukõ rajoon
* Tšernihivi rajoon

### Linnad

Enne 2020. aastat oli oblastis kolm oblastilise alluvusega linna: Tšernihiv, Nižõn ja Prõlukõ. Praegu kuuluvad need kõik rajoonide koosseisu.

### Külasid

* Stara Basan

## Rahvastik

Oblastis on Ukraina kõige väiksem loomulik iive: 2006. aastal oli sündimuse üldkordaja 8,1; suremuse üldkordaja 21,1, ja loomuliku iibe kordaja –13,0; 2008. aastal olid vastavad näitajad 8,9; 21,1 ja –12,2.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 93,5% elanikest ukrainlased, 5% venelased ja 0,6% valgevenelased.

## Ajalugu

### Sõjategevus 2022. aastal

* 31. märtsi seisuga võtsid Ukraina Relvajõud varem Vene vägede kätte langenud Sloboda ja Lukašivka küla enda kontrolli alla.
* 1. aprillil 2022 võtsid Ukraina relvajõud enda kätte varem Vene vägede käes olnud Nova Basani küla.
* 2. aprillil 2022 võtsid Ukraina relvajõud enda kätte varem Vene vägede käes olnud Mõhhailo-Kotsjubõnske küla

## Viited

## Välislingid

*
# Geomaatika

**Geomaatika** on geograafilisi andmeid käsitlev tegevuste kompleks. See hõlmab erinevaid teadusharusid, peamiselt geodeesiat ja geoinformaatikat.

Geomaatika on tavaliselt tehnikateaduste hulka arvatav valdkond. Üheselt pole kokku lepitud, mis täpselt on geomaatika osad. Üldiselt peetakse selle alla kuuluvaks geodeesia (maamõõtmine, kartograafia, kaugseire, fotogramm-meetria), GIS, ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem, geofüüsika ja geograafia. See tegeleb ka kinnisvara ja maaressursside planeerimise, hindamise ja korraldusega ning geoinformaatikaga – ruumiandmete haldamise, analüüsi ja ruuminähtuste modelleerimisega.

Geomaatika üks juhtivaid ettevõtteid Eestis on AS Regio.

## Ajalugu

Geomaatika mõistet hakati kõigepealt kasutama 1970. aastate alguses Prantsusmaal. Tollal oli see vähetuntud ja kitsa tähendusega, tähistades arvuti abil kaartide loomist. 1981. aastal pakkus sama mõiste välja Kanadas Québecis elav maamõõtja Michel Paradis, luues prantsuskeelse sõna *géomatique,* teadmata, et see juba Prantsusmaal eksisteerib. Seekord levis mõiste ülemaailmselt, kuna oligi mõeldud tähistama kiirelt muutunud ja arenenud valdkonda, mille senised nimetused olid vananenud.

1986. aastal hakkas Lavali ülikool Kanadas õpetama uuendatud, modernset geomaatika bakalaureuseõppekava, olles esimene sellealane akadeemilise hariduse andja maailmas. 1989. aastal korraldati ülikooli struktuure ümber ning loodi geomaatikauuringute keskus, mis jagunes kuueks haruks: geodeesia ja metroloogia, fotogramm-meetria, kartograafia, maamõõtmine, kaugseire, ruumilised infosüsteemid. See aitas defineerida geomaatika terminit eraettevõtete, valitsuste ja ka ülikoolide jaoks, mis hakkasid järjest looma geomaatika õppetoole.

## Mõiste

Geomaatikat tõlgendatakse kohati erinevalt, ühtede jaoks on see termin ja teiste jaoks teadus. Kuna geomaatikat pole erinevates klassifikaatorites (ETIS, CERCS) otseselt nimetatud, võiks järeldada, et geomaatika on termin, mis võtab kokku hulga teisi teadusi. Brian John Coutts leidis oma 2017. aastal tehtud teadustöös, et paljud erialaspetsialistid pole siiani geomaatika terminit tunnistanud ega omaks võtnud.

## Õpe Eestis

Geomaatika-nimelist õppekava Eesti koolides ei ole. Aastatel 2002–2015 oli Eesti Maaülikoolis geomaatika bakalaureuseõppekava, mis nimetati ümber geomaatika segadusttekitava mõiste pärast. Nüüd on see geodeesia, kinnisvara- ja maakorralduse õppekava, mida õpetatakse geomaatika õppetoolis nii bakalaureuse- kui ka magistriõppes.

Geomaatikaga vähemal määral seotud õppekavasid leidub veel:

* Tallinna Tehnikaülikooli teedeehituse ja geodeesia integreeritud õppekava, milles saab spetsialiseeruda ehitusgeodeesia erialale
* Tartu Ülikooli bakalaureuse- ja magistriõppe geograafia õppekava
* Tallinna Tehnikakõrgkooli rakenduskõrghariduse õppekava – rakendusgeodeesia
* Kehtna Kutsehariduskeskuse kutseõppe 4. taseme õppekava – maamõõdutehnik

## Viited

## Välislingid

* Eesti Maaülikooli geomaatika õppetooli koduleht
# Geodeetiline joon

**Geodeetiline joon** (inglise keeles *geodetic line*, *geodesic*) on diferentsiaalgeomeetrias joon, mis kujutab mingis mõttes lühimat teed pinnal paikneva kahe punkti vahel, või kui üldisemalt võtta, siis kahe punkti vahel Riemanni muutkonnas. Tegemist on "sirgjoone" mõiste üldistusega kõverruumis.

Eestis ilmunud matemaatikaleksikon (2003) annab geodeetilise joone kohta kaks tähendust: 1) antud pinnal paiknev joon, mille kooldumistasand igas punktis läbib pinna normaali selles punktis; 2) üldistatud (näiteks Riemanni) ruumis olev joon, mis on lühim oma kahe teineteise küllalt lähedase punkti vahel.

## Määratlus

Geodeetilise joone täpsem määratlus sõltub ruumi tüübist. Näiteks kahemõõtmelisel pinnal, mis asub kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis, on geodeetilisteks joonteks üsna väikesed kaared, mis on sellel pinnal lühimad teed joone otste vahel. Tasapinnal on geodeetiliseks jooneks sirge, silindril – heeliks, sirgjoonelised moodustajad ja ringjooned ning sfääril – suurringide kaared.

## Kasutus füüsikas

Geodeetilisi jooni kasutatakse relativistlikus füüsikas. Nii näiteks liigub üldrelatiivsusteoorias testobjekt piki aegruumi geodeetilisi jooni. Sisuliselt võib kõikide lagranžiaanide ajalist evolutsiooni käsitleda kui liikumist piki geodeetilisi jooni erilises ruumis. Sel viisil on ette kujutatav kogu kalibratsiooniväljade teooria.

## Vaata ka

* Maailmajoon

## Viited
# Geoid

Geoidi pind
**Geoid** on Maa gravitatsioonivälja ekvipotentsiaalpind, mis ookeani piirkonnas langeb kokku häirimata maailmamere pinnaga. Maismaa piirkonnas jääb geoid maakoore sisse.

Kõik loodjooned asetsevad risti geoidiga.

Geoidi loetakse kõige täpsemaks Maa kuju kirjeldavaks matemaatiliseks mudeliks. Et geoidi pind on keeruka konfiguratsiooniga, siis kasutatakse arvutuste lihtsustamiseks selle asemel enamasti geoidi ligilähedasele kujule kohandatud ellipsoidi.

Geoidi pind on küll keerukas, kuid siiski palju lihtsam ning sujuvam kui Maa tegelik topograafiline pind. Kui Maa pinna kõrgeima (8848 meetrit) ja madalaima punkti (11 022 meetrit) vahe on peaaegu 20 kilomeetrit, siis geoidi kõrgeimate ja madalaimate punktide vahe on kõigest paarsada meetrit. Geoidi kuju sõltub peamiselt Maa siseehitusest.

## Vaata ka

* Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem
* WGS-84, *World Geodetic System 1984*
* GPS-i gravimeetriline geoidi mudel
* Geoidi mudel

## Viited