Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kalmistu

Ritsiku kalmistu Varstu alevikus
Kiviristid Vormsi surnuaial
**Kalmistu** ehk **surnuaed** on paik, kuhu maetakse surnuid kas laibamatustel või tuhastatult urniga.

Kalmud ehk hauad on surnuaial tähistatud hauatähise – hauakivi, hauasamba, hauaplaadi, risti või kenotaafiga.

Sajandeid paiknesid kalmistud koos kirikutega linnade ja külade keskustes. Surnuaiad tekkisid tavaliselt ümber pühakoja, kuid ka kirikud ise olid läbi aegade hinnatud matmiskohad. Surnuaeda ümbritses tavaliselt kivist müür ning seal võisid paikneda väiksemad kabelid või luukambrid. Keskaegsetel kalmistutel seisid kivist või puust surilaternad, milles põlev tuli kaitses surnuid sümboolselt kurja eest. Maeti ida-läänesuunaliselt, sageli sängitati lahkunud ilma puusärgita, vaid surilinasse mässituna ning hauakoht märgistati puust ristiga.

Luterlikes piirkondades hakati juba 16. sajandi keskel rajama surnuaedu asulatest väljapoole. Eesti aladel keelustati kirikutesse ning külade ja linnade keskustes asuvatesse surnuaedadesse matmine 18. sajandi lõpul. 1772. aastal välja antud Vene keisrinna Katariina II ukaasi kohaselt pidid surnuaiad asuma eluhoonetest vähemalt 600 meetri kaugusel.

Tänapäeva Eesti surnuaiad on enamasti puude, põõsaste ja teeradadega pargid.

## Vaata ka

* Haud
* Kabel
* Kolumbaarium
* Külakalmistu
* Matus
* Tallinna kalmistud
* Tartu kalmistud
* Surnuaiapüha
* Metsakalmistu (üldmõiste)

## Viited

## Välislingid

* Robert Treufeldt. "Ühest vähetuntud nähtusest eesti kalmistukultuuris" Maaleht, 28. oktoober 2022
# Ühistupank

**Ühistupank** on ühistulistel põhimõtetel tegutsev krediidiasutus (pank). Ühistupanga algkapitalinõue on miljon eurot võrreldes tavapanga viie miljoniga.

## Ajalugu

## Ühistupangad Eestis

Eesti krediidiasutuste seaduse järgi võib krediidiasutus tegutseda hoiu-laenuühistuna ning on sealjuures kohustatud kasutama oma nimes sõna "ühistupank". Ükski teine ühing ei tohi oma nimes sõna "ühistupank" kasutada.

Eestis ei ole 2011. aasta seisuga registreeritud ühtegi tegevusloa alusel tegutsevat ühistupanka, kuigi seadus seda võimaldaks.

## Osakud

Ühistupanga omanikeks on ühistupanga kliendid (liikmed), kusjuures igal liikmel on 1 hääl. Seega osalevad ühistupanga liikmeks astunud kliendid panga juhtimisel ning selle tegevuse üle järelevalve teostamisel. Ühistupanga kasum jaotatakse selle liikmetest klientide vahel proportsionaalselt liikme osalusega panga hoiuseportfelli suurendamisel ja/või laenuintresside maksmisel.

Ühistupanga kasumit saab pidevalt liikmetele tagasi jagada. Praktikas manifesteerub ühistupanga jaotatav kasum enamasti tasuta arveldamise võimaluses oma liikmetele, samuti võrreldes kommertspankadega kõrgemates hoiuse- ning madalametes laenuintressides.

Sisuliselt on ühistupangal kui krediidiasutusel võimalik lisaks hoiustele kaasata rahvusvaheliselt rahaturult vahendeid pankadevahelise rahaturu intressimääraga.

Ühistupanga võib luua kohalike hoiu-laenuühistute ühinemise teel. Ühistupangas võib olla laenude andmise üle otsustamine kohalikul (linna, linnaosa, valla, küla) hoiu-laenuühistute tasandil, kuna nemad hakkavad üheskoos seda panka omama.

## Ühistupangad Euroopas ja maailmas

Ameerika Ühendriikides on üle 90 miljoni hoiu-laenuühistu panga kliendi.

Saksamaal on üle 80 protsendi maapiirkondade elanikest ühistupankade liikmed.

## Vaata ka

* Toronto Eesti Ühispank
* Tulundusühistu

## Viited

## Välislingid

* Vootele Päi: "Eesti pangandusmaastikule on kerkimas uus rahvapank" Postimees, 22. november 2008.
* Vootele Päi: "Kõik ei ole halvasti, kõik on hästi!" Postimees, 5. aprill 2010.
# Kindlustusühistu

**Kindlustusühistu** (ehk **vastastikune kindlustsusselts**) on kindlustusasutus, mis kuulub täielikult kindlustusvõtjatele. See asutatakse tulundusühistu ärivormis ning tegutseb kasumita. Kindlustusühistu eesmärgiks on pakkuda õiglase hinnaga vajalikku teenust oma liikmetele, kes on samaaegselt kindlustusvõtjad.

## Vaata ka

* P&I kindlustus
# Ameerika Ühendriikide relvajõud

| Ameerika Ühendriikide relvajõud United States Armed Forces |
| --- |
|      Ameerika Ühendriikide relvajõudude väeliikide embleemid |
| Asutatud |
14. juuni 1775 |
| Riik |  Ameerika Ühendriigid |
| Osa | * Ameerika Ühendriikide maavägi
* Ameerika Ühendriikide merejalavägi
* Ameerika Ühendriikide merevägi
* Ameerika Ühendriikide õhuvägi
* Ameerika Ühendriikide kosmosevägi
* Ameerika Ühendriikide rannavalve
 |
| Peakorter |
Pentagon, Arlingtoni maakond, Virginia, Ameerika Ühendriigid |
| Ülemad |
| Ülemjuhataja |  president Joe Biden |

**Ameerika Ühendriikide relvajõud** (inglise keeles *United States Armed Forces*) on Ameerika Ühendriikide sõjalised formeeringud, mille harud on maavägi, merejalavägi, merevägi, õhuvägi, kosmosevägi ja rannikuvalve. Relvajõudude ülemjuhataja on Ameerika Ühendriikide president, kes koostöös kaitse- ja sisejulgeolekuministeeriumiga planeerib riigi kaitsepoliitikat. Kõik kuus relvajõudude väeliiki kuuluvad riigi kaheksa n-ö vormiriietusega teenistuse (*uniformed services*) hulka.

## Ajalugu

Sõjavägi on kogu USA ajaloos mänginud olulist rolli. 19. sajandi alguses võidetud sõjad tekitasid rahvusliku ühtekuuluvuse ja identiteeditunde. Ameerika Ühendriikide kodusõjas olid Uniooni poolel võidelnud relvajõud suure tähtsusega, mõned üksused otsustasid üle minna Ameerika Riikide Konföderatsiooni sõjaväe poolele. Tänapäevase USA sõjaväe raamistik on loodud pärast teist maailmasõda vastu võetud National Security Actiga ('riikliku julgeoleku seadus'). Sellega loodi riigisõjaväe asutus (praegune kaitseministeerium), mida hakkas juhtima kaitseminister; lisaks asutati õhuväeministeerium ja riikliku julgeoleku nõukogu. Seadust muudeti 1949. aastal, riigisõjaväe asutus nimetati ümber kaitseministeeriumiks ning maaväe-, mereväe- ja õhuväedepartemangud viidi selle alluvusse.

USA relvajõud on isikkoosseisu suuruselt maailmas esirinnas. Sõdurid on elukutselised vabatahtlikud. Ajateenistust pole kasutatud 1973. aastast saadik, Selective Service Systemil (SSS) on endiselt õigus meessoost isikuid ajateenistusse värvata; kõik 18–25-aastased meessoost USA kodanikud ja elanikud peavad ennast SSS-is registreerima. 22. veebruaril 2019 otsustas piirkonnakohus, et ainult meestelt registreerimise nõudmine on vastuolus põhiseadusega, otsus kaevati edasi.

Ameerika Ühendriikide relvajõude peetakse laialdaselt maailma võimsaimaks sõjaväeks. 2019. aastal olid USA kaitsekulutused 693 miljardit dollarit (u 631 miljardit eurot) ehk suurimad maailmas. 2018. aastal moodustasid Ameerika Ühendriikide kaitsekulutused kogu maailma kaitsekulutustest 36%. USA relvajõududel on väljaspool kodumaad umbes 800 baasi. USA õhujõud on maailma tugevaimad ning USA merevägi on mahutavuselt maailma suurim. USA rannavalve on suuruselt maailma 12. merel tegutsev üksus. Ameerika Ühendriikide relvajõududel on umbes 14 000 õhusõidukit.

## Struktuur

### Väejuhatused

* Erioperatsioonide väejuhatus
* Ameerika Ühendriikide Euroopa väejuhatus

## Vaata ka

* Ukraina relvajõud

## Viited
# Kinnistu

**Kinnistu** on kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (maatükk ehk krunt), hoonestusõigus, korteriomand või korterihoonestusõigus.

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Legaaldefinitsioon: *"Kinnistu on kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud: 1) kinnisasi (maatükk); 2) hoonestusõigus; 3) korteriomand; 4) korterihoonestusõigus."* |

:Kinnistusraamatuseadus § 51

## Kinnisturaamatu pidamine Eestimaal

1785. aastal kehtestati Eesti linnades uus linnaseadus, mis kohustas linnavalitsusi sisse seadma kinnisturaamatud, kuhu tuli kindlate numbrite all registreerida kõik linna majad ning muud hooned, krundid ja vabad maad. Eestimaa kubermangu maapiirkondades asuvate mõisate omandisuhteid reguleeris ja kinnitas aga Eestimaa ülemmaakohus. 1889. aasta jõustunud 1864. aasta kohtureformiga Venemaa Keisririigis kehtestati Baltimail esmakordselt kinnistusraamatuid pidanud ühtsed kinnistusasutuste asjaajamiseeskirjad.

Eesti Rahvusarhiivi veebilehel on avalikustatud Kinnistute registri andmebaas, mis sisaldab üldjuhul Tallinna, Haapsalu ja Lihula, Põhja-Eesti mõisakinnistute, Lõuna-Eesti mõisakinnistute ja Saaremaa mõisate kinnistute andmed alates 19. sajandi algusest 1940. aastani. Registris on sisestatud kõik pärast kohtureformi alates 1889. aastast kuni 1940. aastani mõisatega erinevates kinnistusametites kinnistatud tehingud. Andmebaasist saab otsida kinnistu omanike nimede, hüpoteegiringkondade (Tallinn-Haapsalu, Rakvere-Paide jt), kinnistunumbrite, krundinumbrite, sisulahtris leiduvate sõnade ja tänava nimede või asukohtade (linna või mõisa nime) ning majanumbri järgi.

## Viited

## Välislingid

* Kinnistute register. Tallinna, Haapsalu ja Lihula linnade ning Eesti mõisakinnistute andmed
# Valimised

Valimiskast
**Valimisteks** kutsutakse tavaliselt rahva hääletamist, mille tulemusel jagatakse ametikohti või positsioone. Valimisi kasutatakse esindusdemokraatia riikides rahvaesindajate ametissemääramisel.

Valimise teostavad valijad, kes on tavaliselt riigi hääletusõigusega kodanikud, valides vastavate positsioonide kandidaatide vahel.

## Valimised Eestis

 *Pikemalt artiklis Eesti valimised*
Eestis korraldab valimisi, sealhulgas elektroonilist hääletamist, riigi valimisteenistus. Valimiste seadusliku läbiviimise ja tulemuste õigsuse eest vastutab Vabariigi Valimiskomisjon.

## Vaata ka

* 2011. aasta Riigikogu valimised
* 20. oktoober 2013 – KOV volikogu valimised
* 25. mai 2014 – Euroopa Parlamendi valimised
* 1. märts 2015 – Riigikogu valimised
* August 2016 – Vabariigi Presidendi valimine
* Valimispäev
* Valimispõhimõtted

## Viited

## Välislingid

* Veebileht
* Eestlaste loodud plokiahela lahendus tagab turvalisust USA valimistel, ERR, 23.07.2018
# Lobitöö

**Lobitöö** (ka **lobi** ja **kuluaaripoliitika,** inglise keeles *lobbying*, *lobbyism*) on huvigruppide esindajate ametlikud ja mitteametlikud kohtumised riigi poliitikute või ametiisikutega. Kohtumiste eesmärk on mõjutada poliitilisi otsuseid oma grupi huvidest lähtuvalt. Lobitöö tegijaid kutsutakse lobistideks ning lobitööd on kutsutud ka lobimiseks ja lobistamiseks. Lobitöö on osa huvikaitsest.

Lobitööd käsitletakse sageli negatiivse konnotatsiooniga, kuid see on politoloogias pigem viis mõjutada poliitika kujundamist.

## Viited
# Maksuvabastus

**Maksuvabastus** on isiku, vara, tulu või tehingu maksukohustuse kaotamine, mis muidu oleks valitseva võimu poolt isikutele, varale, tulule või tehingutele kehtestatud.

Maksuvaba staatus võib pakkuda kas täielikku vabastust maksudest, vähendatud maksumäärasid või maksustamist ainult osa kaupade või teenuste osas. Maksuvabastus võib olla ajutine või püsiv ning võib puudutada erinevaid maksuliike, sealhulgas tulumaksu, käibemaksu ja varamaksu. Maksuvabastus jätab teatud sissetulekud, tulud või isegi maksumaksjad üldse maksust välja. Näiteks Ameerika Ühendriigides on mittetulundusühingud, mis vastavad teatavatele nõuetele, saavad Internal Revenue Service (IRS) poolt maksuvaba staatuse, mis takistab neil tulumaksu tasumist.

## Maksuvabastus Euroopa Liidus

Kõik Euroopa Liidu liikmesriigid peavad kehtestama kaupade ja teenuste osutamise eest käibemaksumäära, mis ei ole väiksem kui 15%. Lisaks lubatakse teatud tingimustel erandeid nendest eeskirjadest (käibemaksudirektiivi III lisa), näiteks teatud kaupade või teenuste madalamate maksumäärade kehtestamine. 2030. aastaks plaanib EL kaotada liikmesriikide võimaluse kohandada riigisiseseid vähendatud maksumäärasid.

## Maksuvabastus Eestis

2024. aastal on Eestis maksuvaba tulu summa kuus kuni 654 eurot ning aastas kuni 7848 eurot. Maksuvaba tulu summa sõltub inimese sissetuleku suurusest, see väheneb sissetuleku kasvades.

Vanaduspensioniealise maksuvaba tulu on kindel summa, ning see on 2024. aastal 776 eurot kuus ja 9312 eurot aastas.

2024. aastal on üldine tulumaksumäär on 20%; käibemaksu standardmäär 22%; maamaks vahemikus 0,1% - 1,0%.

## Tulumaksusoodustusega ühingud Eestis

Tulumaksusoodustusega ühingute alla kuuluvad mittetulundusühingud, sihtasutused ja usulised ühendused, kes saavad tulumaksusoodustust. Antud ühingud tegutsevad heategevuslikult ja avalikes huvides. Alltoodud näited pärinevad maksu- ja tolliameti tulumaksusoodustusega ühingute nimekirjast (seisuga: 1. Märts 2024). Nimekirjas olevaid sihtasutusi, usulisi ühinguid ja mittetulundusühingud kontrollitakse regulaarselt.

* **Mittetulundusühingud** on vabatahtlikud ühendused: Eesti Joogaühing; Fond Rõõmukuulutus.
* **Sihtasutused** on spordialade tegevustega seotud liidud ja vabaaja seltsid: Eesti Filmi Instituut; Eesti Lastefond.
* **Usulised ühingud** on kirikud ja piibli seltsid: Eesti Kirikute Nõukogu; Tori Kirikute Taastajate Ühendus.

## Viited
# The Washington Post

The Washington Post 21. juuli 1969
**The Washington Post** on ajaleht, mida antakse välja Ameerika Ühendriikide pealinnas Washingtonis.

Päevaleht hakkas ilmuma 1877. aastal. 1880. aastal sai sellest linna esimene ajaleht, mis ilmus seitsmel päeval nädalas.

## Välislingid

* Ajalehe veebiväljaanne
# Rohujuuretasand

**Rohujuuretasand**, ka **rohujuure tasand** (inglise keeles *grassroots*), on ühiskonnas mõiste, millega tähistatakse n-ö lihtsa inimese tasandit.

Rohujuuretasandi mõiste pärineb angloameerika kultuuriruumist. Oxford English Dictionary viitab väljaandele "McClure’s Magazine" aastast 1912, kus kasutati esimest korda rohujuuretasandi mõistet kampaania või organisatsiooni tähenduses. Paljud allikad tunnistavad, et rohujuuretasandi mõistet kasutas oma presidendivalimiste kampaanias Theodore Roosevelt.

Saksa keeleruumis on mõiste kasutamise täpne algusaeg teadmata. Anarhismiuurija Günter Bartsch viitab seostele ameerika kirjaniku Walt Whitmaniga, keda inspireeris "rohujuuretasandi liikumise" mõiste. Whitmani ainsa teose, luulekogu pealkiri ongi "Rohulehed". Rohujuuretasandist on kirjutanud ka rahuuurija Theodor Ebert.

1970. aastatel seostati rohujuuretasandi liikumisi uusvasakpoolsusega. Sealt võeti idee üle anarhistlike patsifistide (*Anarchopazifismus*) poolt. 1994. aastal kasutas rohujuuretasandi mõistet Howard Rheingold oma raamatus "Virtuelle Gemeinschaft", et iseloomustada virtuaalsete kogukondade teket Internetis.

Tänapäeval on rohujuuretasandi mõiste tihedalt seotud kodanikuühiskonna ja kodanikualgatuse mõistetega ja seda kasutatakse igasuguste poliitiliste ja ühiskondlike altpoolt-üles liikumiste puhul.

Poliitilisele ja ühiskondlikule tegevusele rohujuuretasandil on iseloomulik orienteeritus konsensusele. Tavaliselt välditakse erakondlikke *lobby*- või parteipoliitilist tüüpi arvamuste kujundamise protsesse ja püütakse viia lihtsate inimeste hääl otse riigi või kohaliku omavalitsuse otsustajateni.

Rohujuuretasandil tegutsetakse tihti ka abiorganisatsioonide ja tarkvaraarenduse valdkonnas. Tüüpiliseks rohujuuretasandi projekti näiteks on vaba veebientsüklopeedia Vikipeedia.

## Vaata ka

* Altpoolt tulev algatus
* Kodanikualgatus
* Kodanikuühiskond
* Täielik läbipaistvus
# Harrastus

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaviiteviisist; Gruusia linna kohta vaata artiklit Hobi (Gruusia)* |

---

Miniatuursete sõdurikujude valmistaja
**Harrastus** ehk **hobi** (ingl. *hobby*) on palgatöövälisel ajal vabatahtlik eesmärgikindel eneseteostuslik huvitav regulaarne lemmikharrastus (-tegevus). Hobiga kaasnevad, olenevalt harrastusest, täiendavad praktilised oskused, silmaringi laienemine ning harrastaja kehaliste võimete arenemine. Üldiselt on harrastusteks kogumine, liikumine (välitingimustes veekogudel, maastikul/staadionitel, õhuruumis ja siseruumides hallid, saalid jne) ja loomine/ehitamine/konstrueerimine.

Kui harrastus satub kattuma palgatööga, nimetatakse seda kutsumuseks.

Tuntumad harrastused on mängud, sport, kollektsioneerimine, tehnilised harrastused, pikema loetelu leiad harrastuste loendist.

## Välislingid

* Nils Niitra, Tarbimisajastu ähvardab hobid välja suretada. Tartu Postimees, 26. august 2008
# Gild

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on üldmõistest; Eesti ansambli kohta vaata Gild (ansambel)* |

---

"Haarlemi maalikunstnike gild" (1675, Jan de Bray)
**Gild** (saksa keeles *Gilde*, vanagermaani keeles 'ohvrisööming') on keskaegne või keskajast pärinev kutseorganisatsioon, harvem usuline või poliitiline organisatsioon.Sinna kuulusid kaupmehed ja laevaomanikud, kes ei olnud veel abiellunud.

## Eestis

Eestis tekkisid gildid arvatavasti 13. sajandil.

Kanuti gildi hoone Tallinnas (september 2011)
Tallinnas olevasse Kanuti ja Oleviste gildi kuulus algselt nii kaupmehi kui käsitöölisi, aga kui 14. sajandi keskel eraldus neist Suurgild, muutusid Kanuti ja Oleviste gild üksnes käsitööliste ühenduseks. Käsitöölised olid vastavate kutsealade järgi koondatud ametitesse ehk tsunftidesse. Oleviste ja Kanuti gild erinesid teineteisest kutsealase koondumise poolest. Kanuti gildis olid peamiselt saksa rahvusest "peenemad" käsitöölised, kes tegelesid rohkem "puhtamatel" ja tulusamatel kutsealadel. Näiteks eestlastel oli Liivimaa ordu võimu ajal keelatud astuda pagarite, kullasseppade ja lihunikkude tsunfti. Oleviste gild aga koosnes algupäraselt ilmselt skandinaavlastest ja eestlastest, kes tegelesid füüsiliselt tugevat jõudu vajavatel käsitööaladel. Rohkesti leidus eestlasi kivimurdjate, sadamatööliste, veovoorimeeste, kraavikaevajate, kaalumeeste, majateenijate, ratasseppade, korstnapühkijate jm. erialadel. Suures enamuses olid aga eestlased tünderseppade, kasukseppade, kiviraidurite ning müürseppade, kanepipunujate ning lõpuks ka maalrite, klaasijate ning tislerite ühises tsunftis.

Oleviste ja ka Kanuti gildil oli oma hoone. Oleviste gild suleti 1698, kui Tallinna raad sai Rootsi kuningalt nõusoleku kahe gildi liitmiseks. Lisaks oli Tallinnas väikseid usulisi ja kutseorganisatsioone, näiteks Püha Ihu gild ja Toompeal Toomgild.

Olevi gildi hoone
Tartus ja Pärnus tegutsesid kaupmeeste suurgild ja käsitööliste väikegild. Tartu Väikegildi nimetati keskajal Maarja gildiks, 18.–20. sajandil Antoniuse gildiks.

Eesti linnade valitsemises osalesid gildid 1877. aastani. 1920 nad kaotati.

## Tallinna gildid

* Tallinna suurgild, ka Kaupmeeste gild
* Mustpeade vennaskond
* Püha Kanuti gild
* Olevi gild
* Toomgild
* Püha Anna gild ehk Vennaskond
* Püha Antoniuse gild ehk Vennaskond
* Püha Gertrudi gild
* Püha Hiiobi gild ehk Vennaskond
* Püha Ihu gild
* Püha Luuka gild ehk Maalrite ja Nikerdajate gild
* Püha Maarja gild ehk Armsa Jumalaema Vennaskond, Toompeal. Pärast reformatsiooni nimetatakse seda sageli Toomgildiks.
* Maarja gild, Oleviste kiriku juures
* Püha Mihkli gild
* Püha Rochuse Vennaskond
* Püha Viktori gild ehk Vennaskond
* Kümnetuhande Rüütli vennaskond
* Püha Jüri gild

## Vaata ka

* Tsunft
* Katariina Gild

## Viited
# Lastehoid

**Lastehoid** on alushariduse riikliku õppekava alusel tegutsev õppeasutus, kus hoitakse kuni kolmeaastaseid lapsi ning toetatakse nende üldoskuste arengut turvalises, eakohases, mängulises ja arendavas keskkonnas.

Lastehoiu peamine eesmärk pakkuda 1,5–3‑aastastele (ning vanema valikul ka kuni 7‑aastastele) lastele hoidu ja alushariduse omandamise võimalust, toetades lapse üldist arengut ja koolivalmiduse kujunemist. Lastehoid täiendab ja toetab lapse kodust kasvukeskkonda, aidates vanematel ühildada töö- ja pereelu.

## Õppe- ja kasvatustegevus

Lastehoid peab koostama oma õppekava, mis tugineb alushariduse riiklikule õppekavale ja kirjeldab õppe- ning kasvatustegevuse eesmärke, korraldust ja lapse arengut toetavaid valdkondi. Õppimine toimub igapäevaelu olukordade, mängu, suhtlemise ja uuriva tegevuse kaudu, arvestades lapse vanust ja individuaalseid vajadusi.

Lastehoius töötavad lapsehoidjad või õpetajad; lapsehoidja kvalifikatsiooninõudeks on lapsehoidja kutse, samal ajal kui õpetajale kehtivad õpetaja kvalifikatsiooninõuded. Lastehoid peab tagama lapsele turvalise, tervist säästva ja arendava keskkonna ning tegema koostööd lapsevanemate ja vajaduse korral tugispetsialistidega.

## Õigusliku raamistiku muudatus

Alusharidusseaduse muudatustega 2025. aasta sügisel ühtlustati lastehoidude mõisteid ja nõudeid, et tagada väikeste laste jaoks kvaliteetne ja võrreldav alusharidus erinevates asutustes. Lasteaed on seejuures peamine 3–7‑aastaste alushariduse omandamise koht, samas kui lastehoid keskendub eriti maimiku- ja nooremas eas laste hoidmisele ja arengu toetamisele.

Alushariduse riikliku õppekava alusel täidab lastehoid hariduslikku rolli, mitte ainult hooldusülesannet. Sotsiaalhoolekande seaduses käsitletakse eraldi lapsehoiuteenust suure hooldus- ja abivajadusega lastele, mis kehtib sotsiaalteenusena ka pärast lastehoiu viimist haridussüsteemi alla.

Kohaliku omavalitsuse ülesanne on tagada 1,5–3‑aastastele lastele võimalus omandada alusharidus lastehoius, kui vanem seda soovib. 3–7‑aastaste laste põhiline alushariduse omandamise koht on lasteaed, kuid vanema valikul võib laps käia ka lastehoius, mida kohalik omavalitsus ei pruugi kohustuslikus korras rahastada.

## Vaata ka

* Lasteaed
* Eesti Lastehoidude Liit
* Eesti Lastevanemate Liit

## Viited

## Välislingid

* Eesti Vabariigi haridusseadus
* Alusharidusseadus
* Kersti Kaljulaid: paindlikum lastehoiusüsteem võiks julgustada lapsi saama (ERR, Marii Kangur, 16.02.2026)
* Alushariduse valdkonna terminimuutustest (Õiguskeel 2025/1, Kristel Möller)
# Politico

| *Politico* |
| --- |
|  |
| Võtmeisikud | * Goli Sheikholeslami (CEO)
* Mark Dekan (tootmisdirektor)
* John Harris (peatoimetaja)
 |
| Tooted | * *Politico* (ajaleht)
* Politico.com (veebisait)
* *Politico Europe* (ajaleht)
* Politico.EU (veebisait)
* POLITICOPro.com (tellimusteenus)
* POLITICOPro.EU (tellimusteenus)
 |
| Omanik |
Axel Springer SE |
| Töötajaid |
1100 |
| Koduleht |
politico.com |

Politico (stiliseeritult suurtähtkirjas), algselt tuntud kui The Politico, on 2007. aastal asutatud Ameerika poliitiline digiajakirjandusettevõte.

## Viited
# Vikitekstid

Vikitekstide logo
**Vikitekstid** (inglise keeles *Wikisource*) on Vikipeedia sõsarprojekt, milles on vabad alliktekstid või tõlked.

## Eestikeelsed Vikitekstid

Eestikeelsetes Vikitekstides on peamiselt eestikeelsed alliktekstid ja võõrkeelsete alliktekstide tõlked, mis kõik on autoriõiguslikus vabakasutuses (üldjuhul kas avalikus omandis või vabakasutuslitsentsiga). Eestkätt leiab sealt vanemat eesti kirjandust, mille autorid on surnud enam kui 70 aastat tagasi. (2025. aasta seisuga oli autoriõiguslik piir 1954. aastas.)

7. novembri 2025 seisuga oli eestikeelsetes Vikitekstides 3263 lehekülge.

## Välislingid

* Eestikeelsed Vikitekstid
* Ingliskeelne Wikisource
# Korporatsioon

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib korporatsioonidest ettevõtluses; üliõpilasorganisatsioonide kohta vaata artiklit Üliõpilaskorporatsioon.* |

---

**Korporatsioon** on mitmes riigis (näiteks USA-s) ettevõtteliik (*corporation*), mis sarnaneb Eesti äriõiguses kõige enam aktsiaseltsiga. Ajalooliselt tähendab **korporatsioon** ka ühiste kutse- või seisusehuvidega isikute koondist.

Tänapäeval on olemas eraõiguslikke ja avaliku-õiguslikke korporatsioone.

Saksamaal on korporatsioonid, mis on eraõiguslikud, näiteks aktsiaseltsid või piiratud vastutusega äriühingud, osalevad üldises majanduselus. Nende vaba asutamine ja tegutsemine on Saksamaa Liitvabariigis põhiseadusega tagatud, nagu ka liikmesus (GG artikli 19 lõige 3 koostoimes artikli 9 lõikega 1). See kehtib ka teistes ELi liikmesriikides asuvate eraõiguslike juriidiliste isikute kohta.

Korporatsioon esimeses tähenduses on iseseisev juriidiline isik, mil on selle liikmete omadest eraldiseisvad õigused ja kohustused. Ehkki inglise keeles võib *corporation* vastata kontekstist sõltuvalt nii eesti terminile *ettevõte* kui ka *juriidiline isik*, tähistatakse eesti keeles sõnaga *korporatsioon* eelkõige äriühinguid, enamasti suurettevõtteid. Tähendusnihke tõttu tuleb seda sõna tõlkides pöörata kontekstile erilist tähelepanu.

Korporatsioonideks nimetatakse lühidalt ka üliõpilaskorporatsioone (korp!), millised tegutsevad Eestis alates 19. sajandi esimesest poolest.

## Vaata ka

* Rahvusvaheline korporatsioon