# Autoralli maailmameistrivõistlused

Ott Tänak 2012. aasta Suurbritannia rallil
**Autoralli maailmameistrivõistlused** (inglise keeles **World Rally Championship**, lühend **WRC**) on autoralli kõige kõrgetasemelisemad võistlused maailmas. Neid korraldatakse alates 1973. aastast autotootjatele ja 1977. aastast autojuhtidele. Eraldi tiitel antakse ka kaardilugejale. Võistlused toimuvad FIA egiidi all.

2024. aastal osales sarjas kolm ametlikku autotootjat (Hyundai, M-Sport ja Toyota) ning kavas oli 13 etappi.

## Ajalugu

Autoralli maailmameistrivõistlused moodustati tuntud rahvusvahelistest rallidest, millest üheksa olid varem osa rahvusvahelisest tootjate meistrivõistlustest (IMC), kus võisteldi aastatel 1970–1972. Esimene WRC hooaeg algas 19. jaanuaril 1973. aastal toimunud Monte Carlo ralliga.

1980. aastatel hakkasid populaarsust koguma võimsamad nelikveolised autod, mis asendasid tagaveolisi autosid. Rahvusvaheline autospordi liit FIA (toona FISA - *Fédération Internationale du Sport Automobile)* lubas nelikveolised autod võistlema 1979. aastal, kuid enamiku tootjate arvates oli tehnoloogia liialt keeruline ja selle edusse ei usutud. Pärast seda, kui Audi tegi esimesed katsetused oma uue nelikveolise Quattroga ja saavutas edu, alustasid ka teised tootjad oma nelikveoliste projektidega (Lancia Delta HF Integrale).

1986. aasta algas soomlaste Henri Toivoneni ja Markku Aléni muljetavaldavate sõitudega Lancia uue turbo Delta S4-ga, mis väidetavalt võis kruusateel kiirendada nullist sajani 2,3 sekundiga.

Kuna plaanitud S-grupp tühistati, muutusid A-grupi reeglid WRC-s normiks 1997. aastani. WRC osana korraldati juba 1986. aastal eraldi A-grupi meistrivõistlused, mille võitis rootslane Kenneth Eriksson Volkswagen Golf GTI 16 V-ga.

1997. aasta autoralli maailmameistrivõistluste jaoks kehtestati WRC reeglid, mis asendasid grupp A-d. Soomlane Marcus Grönholm võitis sarja esimesel täisaastal sõitjate tiitli ja tootjate karika kindlustas Peugeot. Inglane Richard Burns tuli Subaru Impreza WRC meistriks 2001. aastal, kuid Grönholm ja Peugeot võtsid mõlemad tiitlid tagasi 2002. aastal. 2003. aastal tuli maailmameistriks norrakas Petter Solberg Subarul ja Citroën jätkas prantsuse tootjate edu. Sébastien Loeb võidutses Citroën Xsara WRC-ga järgmistel hooaegadel, tulles 2012. aastal maailmameistriks üheksandat korda järjest. Volkswagen Motorsport astus WRC sarja 2013. aastal ja Sebastien Ogier võitis kuus tiitlit järjest. 2017. aastal kehtestati uued maailmameistrivõistluse reeglid, mis tõid rajale kiiremad ja agressiivsemad autod.

2018. aastal võitis Toyota Gazoo Racing WRT autoralli maailmameistrivõistlused, teenides Toyotale esimese tootja tiitli alates 1999. aastast. Toyota tiimiülemast Tommi Mäkinenist sai esimene inimene ralli ajaloos, kes tuli maailmameistriks nii autojuhi kui ka tiimipealikuna.

## Eestlased WRC-s

Esimese etapivõidu tõi Eestisse Markko Märtin koos kaardilugeja Michael Parkiga 2003. aasta Kreeka rallilt. Esimeste eestlastena tulid maailmameistriteks 2019. aastal Ott Tänak ja Martin Järveoja. Ott Tänak tegi oma debüüdi autoralli maailmameistrivõistluste sarjas 2009. aasta Portugali rallil. 2012 liitus ta võistkonnaga M-Sport World Rally Team (Ford) ja sama aasta Rootsi rallil võitis ta esimesed kiiruskatsed WRC sarjas. Esimene MM-etapi võit tuli 2019. aasta Sardiinia rallilt, kui Tänak ja Järveoja sõitsid Toyota tiimis. Sama hooaja lõpetas eesti ekipaaž kolmanda kohaga. Ühtlasi valiti Tänak 2017. aastal Eesti aasta sportlaseks. Aastatel 2020–2023 sõitsid Tänak ja Järveoja Hyundai meeskonnas, 2023. aastal kuulusid Tänak ja Järveoja Fordi meeskonda. 2024. aastast sõidavad Tänak ja Järveoja taas Hyundai tiimis.

Ülemaailmne koroonapandeemia jättis oma jälje 2020. aasta hooajale, kui tühistati mitmed rallid. Neis oludes pakuti ühe etapi korraldamist ka Eestile ja nii liitus WRC sarjaga Rally Estonia. WRC etapina on Rally Estonia toimunud aastatel 2020–2023. Aastal 2024 oli Rally Estonia ERC (autoralli Euroopa meistrivõistlused) etapp. 2025. aastal toimuv Rally Estonia kuulub taas WRC sarja.

## Ülesehitus

Rallihooaeg algab jaanuaris ja võistlustel on karikasarja süsteem. Igal rallil (etapil) jagatakse parimatele punkte ning hooaja lõpus enim punkte kogunud sõitja, kaardilugeja ja autotootja saavad karika.

Etapp koosneb mitme päeva peale jaotatud kiiruskatsetest ja ülesõitudest, mis läbitakse etteantud rajalegendi järgi. Ülesõidud toimuvad tavaliikluses ja järgida tuleb liikluseeskirju. Ülesõidud tuleb läbida kindla ajaga, et jõuda määratud ajal ajakontrollpunkti (AKP), kus ekipaaž peab kohtunikule esitama ajakaardi.

Üks etapp kestab tavaliselt neli päeva (neljapäevast pühapäevani), kuid ettevalmistus toimub juba varem. Enne ralli algust (teisipäeval ja kolmapäeval) on võimalik kogu võistlustrass piiratud kiirusega läbi sõita ja koostada rajalegend, mida kaardilugeja loeb katse ajal sõitjale. Võistluse eel toimub sõitjate dokumentide kontroll ja autode tehniline kontroll, kus kontrollitakse muu hulgas võistlejate turvavarustust. Enne esimest ametlikku kiiruskatset sõidetakse ka soojenduskatse (*shakedown*). Asfaldirallidel on meeskonnal kaasas spetsiaalne rajaauto koos juhiga (*gravel crew*), kes sõidab enne kiiruskatsete algust need tänavaautoga läbi ning edastab infot sõitjale ja meeskonnale. Igal rallil on kavas ka punktikatse (*Power Stage*), mis on üldjuhul ralli viimane katse.

Võistluspäeva sisse kuuluvad hoolduspausid, kus mehaanikud saavad autot remontida. Võistluspäevade lõpus toimetatakse autod kinnisesse parki (*parc fermé*), kus sõitjad ega meeskonnaliikmed viibida ei tohi, et vältida autode remontimist ajatabelis ettenähtud hoolduspauside välisel ajal. Pärast rallit võib kohtunike korraldusel või protesti alusel võistlusautosid täiendavalt tehniliselt kontrollida.

Kiiruskatsete läbimise aega mõõdetakse elektroonilise ajavõtusüsteemiga, mis jäädvustab ka sajandiksekundid. Kiirused on rallisõidu ajal väga suured, seetõttu on ohutumaks võistlemiseks ralliautodele kohustuslik sisseehitatud turvapuur ja muu turvavarustus. Rallit saab raja ääres jälgida publik, kellele on samuti ohutuks jälgimiseks kehtestatud reeglid (nt väliskurvis seismine on keelatud).

Sõitja peab enne hooldusalalt väljumist valima raja- ja ilmastikutingimustele sobivad rehvid. Valikus on olenevalt rallist erineva (nt pehme, keskmise ja kõva) seguga rehvid. Talverallil sõidetakse naast- või lamellrehvidega. Ühel rallietapil kasutatavate rehvide arv on piiratud. Kõik sõitjad peavad kasutama FIA poolt nimetatud rehvitootja rehve. Aastatel 2025–2027 on WRC rehvitootjaks Hankook.

### Karistused

#### Trahvisekundid

Reeglite rikkumise eest võib saada karistuseks trahvisekundeid (näiteks ajakontrollpunkti varem jõudmise, hilinemise või valestardi eest), mis lisatakse võistleja üldajale lisaks.

#### Rahalised karistused

Kiiruse ületamise või muu liikluseeskirja rikkumise eest võistlusrajaga tutvumisel või ülesõitudel karistatakse võistlejaid rahalise trahviga.

### *Super-rally* (*Rally 2*)

Kõikidel rallidel (ralli korraldaja võib ka seda oma etapil mitte lubada) on *super-rally* ehk *Rally 2* süsteem, mis tähendab, et katkestanud meeskond saab järgmisel päeval uuesti startida, kuid iga vahelejäänud kiiruskatse eest määratakse ajatrahv (10 minutit iga läbimata jäänud katse eest; enne 2015. aastat 5 min). Turvapuuri lõhkumisel uuesti startida ei saa. Kui vahele jääb ainult päeva viimane kiiruskatse, siis saadakse ajatrahviks 10 min. Kui ralli katkestatakse viimasel päeval, siis uuesti startida ei saa.

## Punktisüsteem

Alates 2010. aastast kuni 2023. aastani said igal etapil punkte kümme paremat, vastavalt 25, 18, 15, 12, 10, 8, 6, 4, 2, 1. Lisaks jagatakse alates 2011. aastast punkte ralli punktikatse kiirematele. 2024. aastal punktisüsteem muutus. Laupäevase võistluspäeva lõpus jagatakse punkte loogika järgi 18, 15, 13, 10, 8, 6, 4, 3, 2, 1. Laupäevased punktid lunastab ekipaaž ainult siis, kui kogu ralli lõpetab. Pühapäevasel võistluspäeval jagatakse punkte seitsmele kiiremale, vastavalt 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1. Punktikatsel jagatakse punkte viiele kiiremale: 5, 4, 3, 2, 1.

### Ajalugu

Aastast 1997 hakati punkte andma kuuele paremale, vastavalt 10, 6, 4, 3, 2, 1. Taas muutus punktide jagamise kord 2003. aastal nii, et siis said punkte kaheksa paremat, vastavalt 10, 8, 6, 5, 4, 3, 2, 1.

2011. aastal tutvustatud punktikatsel jagati punkte kolmele paremale (3, 2, 1), seda kuni 2016. aasta lõpuni.

### *Power Stage*

*Power Stage* (punktikatse) nimetust kannab reeglite järgi üks kiiruskatsetest, enamasti viimane ning sellelt punktide saamiseks tuleb ralli lõpetada. Hetkel antakse lisapunkte viiele paremale (vastavalt 5, 4, 3, 2 või 1 lisapunkt). Punktikatse punktid lähevad kirja ka meeskondlikku punktitabelisse. Kui teistel kiiruskatsetel mõõdetakse aegu kümnendiksekundi täpsusega, siis punktikatsel tuhandiksekundi täpsusega.

## Kalender 2025

2025. aastal toimub 14 WRC etappi.

| Ralli | Toimumisaeg |
| --- | --- |
| Rallye Monte-Carlo | 23.–26. jaanuar |
| Rally Sweden | 13.–16. veebruar |
| Safari Rally Kenya | 20.–23. märts |
| Rally Islas Canarias | 24.–27. aprill |
| Vodafone Rally de Portugal | 15.–18. mai |
| Rally Italia Sardegna | 5.-8. juuni |
| EKO Acropolis Rally Greece | 26.–29. juuni |
| Delfi Rally Estonia | 17.–20. juuli |
| Secto Rally Finland | 31. juuli-3. august |
| Rally del Paraguay | 28.-31. august |
| Rally Chile Bio Bio | 11.–14. september |
| Central European Rally | 16.–19. oktoober |
| FORUM8 Rally Japan | 6.-9. november |
| Rally Saudi Arabia | 27.-30. november |

## Maailmameistrid

| Aasta | Sõitjate meister | Tootjate meister |
| --- | --- | --- |
| Sõitja | Auto | Tootja | Auto |
| 1973 | – |  Alpine-Renault | Alpine A110 |
| 1974 | – |  Lancia | Lancia Stratos HF |
| 1975 | – |  Lancia | Lancia Stratos HF |
| 1976 | – |  Lancia | Lancia Stratos HF |
| 1977 |  Sandro Munari\* | Lancia Stratos HF |  Fiat | Fiat 131 Abarth |
| 1978 |  Markku Alén\* | Fiat 131 Abarth\*\* |  Fiat | Fiat 131 Abarth |
| 1979 |  Björn Waldegård | Ford Escort RS1800\*\*\* |  Ford | Ford Escort RS1800 |
| 1980 |  Walter Röhrl | Fiat 131 Abarth |  Fiat | Fiat 131 Abarth |
| 1981 |  Ari Vatanen | Ford Escort RS1800 |  Talbot | Talbot Sunbeam Lotus |
| 1982 |  Walter Röhrl | Opel Ascona 400 |  Audi | Audi Quattro |
| 1983 |  Hannu Mikkola | Audi Quattro |  Lancia | Lancia Rally 037 |
| 1984 |  Stig Blomqvist | Audi Quattro |  Audi | Audi Quattro |
| 1985 |  Timo Salonen | Peugeot 205 Turbo 16 |  Peugeot | Peugeot 205 Turbo 16 |
| 1986 |  Juha Kankkunen | Peugeot 205 Turbo 16 |  Peugeot | Peugeot 205 Turbo 16 |
| 1987 |  Juha Kankkunen | Lancia Delta HF 4WD |  Lancia | Lancia Delta HF 4WD |
| 1988 |  Miki Biasion | Lancia Delta Integrale |  Lancia | Lancia Delta Integrale |
| 1989 |  Miki Biasion | Lancia Delta Integrale |  Lancia | Lancia Delta Integrale |
| 1990 |  Carlos Sainz | Toyota Celica GT-Four |  Lancia | Lancia Delta Integrale 16V |
| 1991 |  Juha Kankkunen | Lancia Delta Integrale 16V |  Lancia | Lancia Delta Integrale 16V |
| 1992 |  Carlos Sainz | Toyota Celica Turbo 4WD |  Lancia | Lancia Delta HF Integrale |
| 1993 |  Juha Kankkunen | Toyota Celica Turbo 4WD |  Toyota | Toyota Celica Turbo 4WD |
| 1994 |  Didier Auriol | Toyota Celica Turbo 4WD |  Toyota | Toyota Celica Turbo 4WD |
| 1995 |  Colin McRae | Subaru Impreza 555 |  Subaru | Subaru Impreza 555 |
| 1996 |  Tommi Mäkinen | Mitsubishi Lancer Evolution |  Subaru | Subaru Impreza 555 |
| 1997 |  Tommi Mäkinen | Mitsubishi Lancer Evolution |  Subaru | Subaru Impreza WRC |
| 1998 |  Tommi Mäkinen | Mitsubishi Lancer Evolution |  Mitsubishi | Mitsubishi Lancer Evolution |
| 1999 |  Tommi Mäkinen | Mitsubishi Lancer Evolution |  Toyota | Toyota Corolla WRC |
| 2000 |  Marcus Grönholm | Peugeot 206 WRC |  Peugeot | Peugeot 206 WRC |
| 2001 |  Richard Burns | Subaru Impreza WRC |  Peugeot | Peugeot 206 WRC |
| 2002 |  Marcus Grönholm | Peugeot 206 WRC |  Peugeot | Peugeot 206 WRC |
| 2003 |  Petter Solberg | Subaru Impreza WRC |  Citroën | Citroën Xsara WRC |
| 2004 |  Sébastien Loeb | Citroën Xsara WRC |  Citroën | Citroën Xsara WRC |
| 2005 |  Sébastien Loeb | Citroën Xsara WRC |  Citroën | Citroën Xsara WRC |
| 2006 |  Sébastien Loeb | Citroën Xsara WRC |  Ford | Ford Focus WRC |
| 2007 |  Sébastien Loeb | Citroën C4 WRC |  Ford | Ford Focus WRC |
| 2008 |  Sébastien Loeb | Citroën C4 WRC |  Citroën | Citroën C4 WRC |
| 2009 |  Sébastien Loeb | Citroën C4 WRC |  Citroën | Citroën C4 WRC |
| 2010 |  Sébastien Loeb | Citroën C4 WRC |  Citroën | Citroën C4 WRC |
| 2011 |  Sébastien Loeb | Citroën DS3 WRC |  Citroën | Citroën DS3 WRC |
| 2012 |  Sébastien Loeb | Citroën DS3 WRC |  Citroën | Citroën DS3 WRC |
| 2013 |  Sébastien Ogier | Volkswagen Polo R WRC |  Volkswagen | Volkswagen Polo R WRC |
| 2014 |  Sébastien Ogier | Volkswagen Polo R WRC |  Volkswagen | Volkswagen Polo R WRC |
| 2015 |  Sébastien Ogier | Volkswagen Polo R WRC |  Volkswagen | Volkswagen Polo R WRC |
| 2016 |  Sébastien Ogier | Volkswagen Polo R WRC |  Volkswagen | Volkswagen Polo R WRC |
| 2017 |  Sébastien Ogier  | Ford Fiesta WRC  |  M-Sport World Rally Team | Ford Fiesta WRC |
| 2018 |  Sébastien Ogier  | Ford Fiesta WRC  |  Toyota Gazoo Racing WRT | Toyota Yaris WRC |
| 2019 |  Ott Tänak | Toyota Yaris WRC  |  Hyundai Shell Mobis WRT | Hyundai i20 Coupe WRC |
| 2020 |  Sébastien Ogier | Toyota Yaris WRC  |  Hyundai Shell Mobis WRT | Hyundai i20 Coupe WRC |
| 2021 |  Sébastien Ogier | Toyota Yaris WRC  |  Toyota Gazoo Racing WRT | Toyota Yaris WRC |
| 2022 |  Kalle Rovanperä | Toyota GR Yaris Rally1  |  Toyota Gazoo Racing WRT | Toyota GR Yaris Rally1 |
| 2023 |  Kalle Rovanperä | Toyota GR Yaris Rally1  |  Toyota Gazoo Racing WRT | Toyota GR Yaris Rally1 |
| 2024 |  Thierry
Neuville | Hyundai i20 N Rally1 |  Toyota Gazoo Racing WRT | Toyota GR Yaris Rally1 |
| \* – mitteametlik maailmameister. Sõitjatele anti välja *FIA Cup for Rally Drivers* |
| \*\* – Markku Alén sõitis 1978. aastal kahel rallil Lancia Stratos HF-ga |
| \*\*\* – Björn Waldegård sõitis 1979. aastal kahel rallil Mercedes 450 SLC-ga |

## Statistika

Rallisõitjatest on edukamaid olnud Sébastien Loeb (9 maailmameistritiitliga), Sébastien Ogier (8), Juha Kankkunen (4) ja Tommi Mäkinen (4). Kahel korral on tulnud maailmameistriks Massimo Biasion, Marcus Grönholm, Walter Röhrl, Carlos Sainz ja Kalle Rovanperä.

### Medalitabel

*Pärast 2024. aasta hooaega.*

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koht | Riik | **Kuld** | **Hõbe** | **Pronks** | Kokku |
| 1. |  Prantsusmaa | 18 | 6 | 7 | 31 |
| 2. |  Soome | 16 | 15 | 17 | 48 |
| 3. |  Itaalia | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 4. |  Suurbritannia | 2 | 9 | 1 | 12 |
| 5. |  Hispaania | 2 | 4 | 7 | 13 |
| 6. |  Rootsi | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 7. |  Saksamaa | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 8. |  Norra | 1 | 3 | 4 | 8 |
| 9. |  Eesti | 1 | 1 | 5 | 7 |
| 10. |  Belgia | 1 | 5 | 3 | 9 |

Autotootjatest on edukamad olnud alates 1973. aastast Lancia 10 maailmameistritiitliga, Citroën järgneb kaheksa, Toyota samuti kaheksa, Peugeot viie, Volkswagen ja Ford nelja tiitliga.

Meistriks on tulnud 1973. aastast arvestades 20 eri sõitjat ja 13 eri autotootjat.

### Etapivõidud sõitjate arvestuses

*3. detsember 2024 seisuga.*

653 etapil on võitnud 81 erinevat sõitjat.

* Sébastien Loeb 80
* Sébastien Ogier 61
* Marcus Grönholm 30
* Carlos Sainz 26
* Colin McRae 25
* Tommi Mäkinen 24
* Juha Kankkunen 23
* Thierry Neuville 21
* Ott Tänak 21
* Didier Auriol 20
* Markku Alén 19
* Hannu Mikkola 18
* Jari-Matti Latvala 18
* Massimo Biasion 17
* Bjorn Waldegard 16
* Mikko Hirvonen 15
* Kalle Rovanperä 15
* Walter Röhrl 14
* Petter Solberg 13
* Stig Blomqvist 11
* Elfyn Evans 9

................

* Markko Märtin 5

### Etapivõidud riikide arvestuses

*3.. detsember 2024 seisuga.*

Etapivõite on saanud 17 riigi sportlased.

* Prantsusmaa 208
* Soome 195
* Suurbritannia 50
* Rootsi 43
* Itaalia 30
* Hispaania 30
* Eesti 26
* Belgia 22
* Saksamaa 17
* Norra 17

### Etapivõidud tootjate arvestuses

*3. detsember 2024 seisuga.*

Autoralli MM-võistluse etappe on võitnud 1973. aastast arvestades 21 erinevat tootjat: Citroën, Ford, Lancia, Toyota, Peugeot, Subaru, Volkswagen, Mitsubishi, Audi, Fiat, Hyundai, Datsun/Nissan, Opel, Renault, Renault-Alpine, BMW, Saab, Mazda, Mercedes-Benz, Porsche ja Talbot.

Tootjafirmad|  | Firma | Kokku |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Citroën | 102 |
| 2 | / **Ford** | 94 |
| 3 |  **Toyota** | 93 |
| 4 |  Lancia | 73 |
| 5 |  Peugeot | 48 |
| 6 |  Subaru | 47 |
| 7 |  Volkswagen | 44 |
| 8 |  Mitsubishi | 34 |
| 9 |  **Hyundai** | 32 |
| 10 |  Audi | 24 |

### Sõitjate võidetud kiiruskatsete arv

*3. detsember 2024 seisuga.*

Kiiruskatseid on võitnud 270 eri sõitjat.

* Sébastien Loeb 939
* Markku Alén 826
* Carlos Sainz 756
* Sébastien Ogier 743
* Juha Kankkunen 700
* Hannu Mikkola 654
* Ari Vatanen 590
* Didier Auriol 554
* Marcus Grönholm 542
* Jari-Matti Latvala 539

..........

* Ott Tänak 386

.........

* Markko Märtin 101

### Sõitjate võidetud punktide arv

*3. detsember 2024 seisuga.*

656 eri sõitjat on kogunud kokku 44421 punkti.

* Sébastien Ogier 2958
* Thierry Neuville 2107
* Sébastien Loeb 1778
* Jari-Matti Latvala 1685
* Ott Tänak 1682
* Dani Sordo 1413
* Elfyn Evans 1387
* Carlos Sainz 1242
* Mikko Hirvonen 1210
* Juha Kankkunen 1140

......

* Markko Märtin 207

### Ralliteede pinnakatted

Alates 1973. aastast on MM-võistluste etapiks olnud (seisuga 3. detsember 2024) kokku 654 MM-rallit.

Nendest on sõidetud kruusal 385 (58,9%), asfaldil 107 (16,4%), asfaldil/kruusal 65 (9,9%), lumel 50 (7,6%), asfaldil/lumel 47 (7,2%) rallit.

## Loendid

* Autoralli maailmameistrivõistluste etappide loend
* Autoralli maailmameistrivõistluste etapivõitjad

## Vaata ka

* WRC2
* WRC3
* Juunior WRC

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (inglise keeles)
* Praegune hooaeg ewrc-results.com