Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Yi Sun-sin

Yi Sun-sin portree
**Yi Sun-sin** (korea keeles: 이순신; 28. aprill 1545 – 16. detsember 1598) oli Koreast pärit admiral ja sõjaväekindral, kes sai kuulsaks oma võitude poolest Jaapani mereväe vastu Imjini sõja ajal.

Yi Sun-sini kuulsaim võit oli saavutatud Myeongnyangi lahingus, kus hoolimata sellest, et tema vastased olid arvukamad (Jaapani 133 sõjalaeva ja vähemalt 200 logistikalaeva Yi Sun-sini 13 laeva vastu) suutis Yi Sun-sin hävitada 31 jaapani sõjalaeva, kaotamata ühtegi oma laeva.

Yi Sun-sin on Koreas tuntud kui rahvuskangelane. Temanimelisi mälestusmärke, auhindu ja linnu on mitmeid ning teda on kujutatud mitmetes filmides ja dokumentaalfilmides. Tema isiklikud päevikud nimega "Nanjung Ilgi", mis hõlmavad aastaid 1592–1598, on kantud UNESCO maailma mälu hulka.

## Viited
# Vaikne ookean

**Vaikne ookean** on suurim ookean Maal. See katab umbes kolmandiku Maa pinnast, 179,7 miljonit km² ehk rohkem kui kogu maismaa

Vaikses ookeanis Mariaani süvikus asub maailmamere sügavaim punkt (11 022 m allpool merepinda). Ookeani keskmine sügavus on 3940 m (koos ääremeredega) või 4188 m (ilma ääremeredeta).

Ookeani ümbritseb suure seismilise aktiivsusega ala Vaikse ookeani tulerõngas.

Põhjast lõunasse on Vaikse ookeani ääremered Beringi meri, Ohhoota meri, Jaapani meri, Ida-Hiina meri, Lõuna-Hiina meri, Filipiini meri, Korallimeri ja Tasmani meri. Idaosas asuvad Põhja-Ameerika mandri ääres Alaska laht ja California laht.

Indoneesia saarte vahel asuvad teiste seas Bismarcki meri, Serami meri, Sulawesi meri, Sulu meri ja Visayani meri.

Vaikse ookeani lõunaosas asuvad saared jagatakse Melaneesiaks, Polüneesiaks ja Mikroneesiaks.

Jaapanist umbes 300 km idas ja Hawaii saartest umbes 1000 km põhja pool liigub umbes 700 000 km² suurune peamiselt plastjäätmetest koosnev prügisaar, mis kujutab suurt ohtu keskkonnale.

## Hoovused

* Ekvatoriaalne vastuhoovus
* Lõunapassaathoovus
* Läänetuulte hoovus
* Põhjapassaathoovus
* Vaikse ookeani Põhjahoovus

## Vaata ka

* Okeaania
* Vaikse ookeani Idakerge
* Vaikne rannik

## Viited
# Yoshihiko Noda

| Yoshihiko Noda |
| --- |
| Yoshihiko Noda (2011) |
| Jaapani peaminister |
| **Ametiaeg** 2. september 2011 – 26. detsember 2012 |
| Eelnev |
Naoto Kan |
| Järgnev |
Shinzo Abe |
| Isikuandmed |
| Sünniaeg |
20. mai 1957 Funabashi, Jaapan |
| Erakond |
Jaapani Demokraatlik Partei |

**Yoshihiko Noda** (jaapani keeles 野田 佳彦 *Noda Yoshihiko*; sündinud 20. mail 1957 Chiba prefektuuris Funabashis) on Jaapani poliitik, kes oli 2. septembrist 2011 kuni 26. detsembrini 2012 Jaapani peaminister.

Ta on lõpetanud Waseda Ülikooli.

Juunis 2010 sai ta Naoto Kani valitsuse rahandusministriks. 26. augustil 2011 valiti ta Jaapani Konstitutsioonilise Demokraatliku Partei esimeheks.

30. augustil 2011 valis Jaapani parlamendi alamkoda Yoshihiko Noda peaministriks.

Pärast kaotust 2012. aasta parlamendivalimistel astus Yoshihiko Noda partei esimehe kohalt tagasi.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Naoto Kan** | **Jaapani rahandusminister** 2010–2011 | Järgnev **Jun Azumi** |
| Eelnev **Naoto Kan** | **Jaapani peaminister** 2011–2012 | Järgnev **Shinzō Abe** |
# Eesti Golfi Liit

MTÜ Eesti Golfi Liit| Lühend |
EGL |
| Asutatud |
15. oktoober 1992 |
| Peasekretär |
Kristo Raudam |
| President |
Erki Mölder |

**Eesti Golfi Liit** on mittetulundusühing, mis on asutatud 15. oktoobril 1992 eesmärgiga edendada ja koordineerida golfi igakülgset arengut Eestis.

Liit arendab suhteid Eesti ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning teeb koostööd riigi dopingukomisjoniga dopingukontrolli korraldamisel.

Eesti Golfi Liit on Eesti Olümpiakomitee (EOK) täieõiguslik liige ning esindab Eesti Vabariiki Euroopa Golfi Assotsiatsioonis (EGA), Rahvusvahelises Golfi Föderatsioonis (IGF) ning R&A-s.

Eesti Golfi Liidu president on Erki Mölder ja peasekretär Kristo Raudam.

Eesti Golfi Liit asub aadressil Tondi 84/3, Tallinn.

## Viited
# Tsuneyasu Miyamoto

Tsuneyasu Miyamoto|  |
| **Isikuandmed** |
| Täisnimi | Tsuneyasu Miyamoto |
| Sünniaeg | 7. veebruar 1977  |
| Sünnikoht | Tondabayashi, Jaapan |
| Pikkus | 176 cm |
| Positsioon | keskkaitsja |
| **Klubikarjäär\ |
| Aastad | **Klubi** | **M** | **(V)** |
| 1995–2006 | Gamba Osaka | 295 | (7) |
| 2007–2008 | Red Bull Salzburg | 21 | (0) |
| 2009–2011 | Vissel Kobe | 42 | (1) |
| **Koondisekarjäär** |
| Aastad | **Koondis** | **M** | **(V)** |
| 2000–2006 | Jaapan | 71 | (3) |
| \* Klubikarjääri all ainult liigamängud ja -väravad. |

**Tsuneyasu Miyamoto** (jaapani keeles 宮本 恒靖 *Miyamoto Tsuneyasu*; sündinud 7. veebruaril 1977 Tondabayashis) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Alates 2018. aastast on ta Jaapani kõrgliiga klubi Gamba Osaka peatreener.

## Koondisekarjäär

Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2006 kokku 71 mängu ja lõi kolm väravat. Ta oli Jaapani koondise kapten 2002. ja 2006. aasta maailmameistrivõistlustel.

| Jaapani jalgpallikoondis |
| --- |
| Aastad | Mänge | Värav |
| 2000 | 2 | 0 |
| 2001 | 3 | 0 |
| 2002 | 11 | 0 |
| 2003 | 10 | 0 |
| 2004 | 19 | 2 |
| 2005 | 15 | 1 |
| 2006 | 11 | 0 |
| Kokku | 71 | 3 |

## Välislingid

* Tsuneyasu Miyamoto veebisaidil National Football Teams (inglise)
# Lisaaeg

**Lisaaeg** on sportmängu osa, mis lisatakse vajaduse korral mängu normaalajale, kui selle lõppedes on seis viigiline. Lisaaja kestus võib olla ajaliselt kindlaks määratud, kuid see võib lõppeda ka siis, kui üks võistlejatest teenib punkti.

## Jalgpall

Elukutselises jalgpallis kestab lisaaeg 2 × 15 minutit.

Jalgpalli suurvõistlustel on kasutatud ka järgmisi reegleid:

* "kuldse värava" reegel, mille korral lõpetatakse mäng lisaajal kohe pärast esimest löödud väravat ning võitja on värava löönud võistkond;
* "hõbedase värava" reegel, mille järgi kuulutatakse võitjaks võistkond, kes on esimese lisaaja lõppedes eduseisus.

Kumbki reegel ei osutunud populaarseks ega muutnud mängu soovitud viisil elavamaks, mistõttu nende kasutamine lõpetati 2004. aastal.

## Jäähoki

Lisaaeg on meetod, mille abil selgitatakse välja jäähokimängu võitja, kui mängu normaalaja lõppedes on seis viigiline. Peamised viisid tasavägise mängu võitja selgitamiseks on lisaaeg ja karistuslöök või nende kahe kombinatsioon. Kui liigareeglid näevad ette piiratud lisaaja ilma karistuslöökide seeriata, ei pruugi selle aja jooksul võitjat selguda.

Lisaminutid koosnevad lisaperioodidest pärast mängu kolmandat regulatsiooniperioodi, mille puhul kehtivad tavalised hokireeglid. Kuigi varem mängiti täispikki lisaaegu, kasutatakse tänapäeval enamasti kuldvärava ehk äkksurma vormi, mille järgi mäng lõpeb kohe, kui üks meeskond lööb värava.

IIHF-i mängudes sõltuvad lisaajareeglid võistluse etapist.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel võeti kasutusele uus lisaaja kord, mis kehtib kõigil maailmameistrivõistlustel ning alates 2022. aasta taliolümpiamängudest ka olümpiaturniiril. Kõik lisaajad mängitakse kolm mängijat kolme vastu, olenemata sellest, kas tegemist on alagrupimängu või eelvooruga (viis minutit), väljalangemismänguga, sealhulgas kolmanda koha mänguga (kümme minutit), või finaaliga (20 minutit). Lisaaeg lõpeb sellega, et värava löönud meeskond võidab.

## Viited
# World Sailing

Maailma Purjetamisliit|
World Sailing |
| Asutatud |
1907 |
| Asutajad |
Austria-Ungari, Holland ja Belgia, Hispaania, Itaalia, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Suurbritannia, Šveits, Taani. |

**Maailma Purjetamisliit** (inglise **World Sailing**, lühend **WS**) on rahvuslike purjetamisliitude ning võistluspurjekate klassiliitude ühendus, mis kinnitab Purjespordi võistlusmääruste uuendused ja rahvusvahelised võistluspurjekate klassid, s.h olümpiaklassid. Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsioon on ROK-i poolt tunnustatud rahvusvaheline spordialaliit. Liit koordineerib erinevate purjekate klassiliitude koostööd, alates raadiotega juhitavatest mudelitest ja svertpaatidest kuni avamere kiiljahtideni.
Purjetamisliidu peakorter asub Paddingtonis Londonis Ühendkuningriigis.

## Nimed

* 1907–1996 **Rahvusvaheline Võistluspurjetamise Liit**, lühend **IYRU**, inglise keeles *International Yacht Racing Union*
* 1996–2015 **Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsioon**; lühend **ISAF**, inglise keeles *International Sailing Federation*
* 2015–... **Maailma Purjetamisliit**; lühend **WS**, inglise keeles **World Sailing**

## Ajalugu

19. sajandi viimasteks kümnenditeks olid purjespordi levides tekkinud jahtide võistlusväärtuse hindamisel mitmed raskused ning lahenduseks kutsuti kokku Jahtide mõõtmise nõupidamine (inglise keeles *Conference on Yacht Measurement*) 1906. aasta jaanuaris ja juunis Londonis. Koosistumise tulemusena valmis "meetri reegel" (inglise keeles *Metre Rule*), mida kasutatakse ka tänapäeval meetriklassi jahtide ehitamisel ja võistlusväärtusena. Osalejad asutasid ka **Rahvusvahelise Võistluspurjetamise Liidu** (inglise IYRU – *International Yacht Racing Union*) 1907. aasta oktoobris Pariisis ja kinnitasid mõned võidupurjetamise määrused. Asutajateks olid Austria-Ungari, Holland ja Belgia, Hispaania, Itaalia, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Suurbritannia, Šveits, Taani.

## Eestiga seotu

* 1925 – Eestimaa Merejahtklubi sai IYRU liikmeks.
* 1935 – Eestimaa Merejahtklubi astus Eesti Jahtklubide Liidu liikmeks ja andis üle Eestimaa Merejahtklubi esindatuse IYRU-s.
* 1940 – Eesti Jahtklubide Liit teatas IYRU-le, et Nõukogude okupatsiooni tõttu ei ole võimalik tasuda IYRU liikmemaksu. EJL palub seda mitte tõlgendada liikmeksoleku katkestamisena.
* 3. novembril 1991 taastati Eesti Jahtklubide Liidu liikmesus.

## Juhid

* 1906–1946 valiti esimees ainult aastakoosoleku juhatamiseks
* 1946–1955 Ralph Gore ( Suurbritannia) valiti esimeseks presidendiks
* 1955–1969 Peter Scott ( Suurbritannia)
* 1969–1986 Beppe Croce ( Itaalia)
* 1986–1994 Peter Tallberg ( Soome)
* 1994–2004 Paul Henderson ( Kanada)
* 2004–2012 Göran Petersson ( Rootsi)
* 2012–2016 Carlo Croce ( Itaalia)
* 2016–2020 Kim Andersen ( Taani)
* 2020– ... Quanhai Li ( Hiina)

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
# Kesk-Ameerika

Kesk-Ameerika ÜRO liigituse järgi.
**Kesk-Ameerika** on Põhja-Ameerika mandri lõunaosa.

Kesk-Ameerikasse kuuluvad ÜRO liigituse järgi:

* Belize
* Costa Rica
* El Salvador
* Guatemala
* Honduras
* Mehhiko
* Nicaragua
* Panama

Läänest Vaikse ookeani ja idast Kariibi merega piiratud Kesk-Ameerika kujutab endast Põhja- ja Lõuna-Ameerika kontinente omavahel ühendavat maakitsust. Kesk-Ameerika ainsaks suurriigiks on Mehhiko, millest lõuna pool asub seitse väiksemat riiki. Ligi 40% nende riikide pindalast katab väga mitmekesise elustikuga vihmamets. Suur osa Kesk-Ameerikast on mägine, eriti mis puudutab Lõuna-Mehhikost lõuna poole jäävaid alasid. Lisaks on tegemist maailma ühe kõige aktiivsema vulkaanilise piirkonnaga.

## Majandus

Ligi pool regiooni elektrienergiast toodetakse arvukate mägijõgede veest. Kesk-Ameerika elanike tähtsaim elatusallikas on maaviljelus, eriti levinud on maisi ja ubade kasvatamine väikestes perefarmides. Ligikaudu pool põllusaadustest eksporditakse regioonist välja. Viis kõige olulisemat ekspordiartiklit on: kohv, puuvill, suhkur, veiseliha, ja banaanid.

## Ajalugu

Kesk-Ameerikas on ajaloo jooksul eksisteerinud mitmed iidseid tsivilisatsioone, näiteks asteegid, maiad, olmeegid ja tolteegid. Alates sellest, kui Hispaania maadeavastajad 16. sajandil Kesk-Ameerikasse saabusid, on see piirkond olnud tunnistajaks rohketele sõdadele ja konfliktidele.

Valdav enamus Kesk-Ameerika riikide elanikest on mestiitsid, seevastu näiteks Guatemalas on suur põliselanike osakaal (42% maiad), Belize'il mustanahaliste (32%) ja Costa Rica elanikest on ligi kaks kolmandikku valgenahalised.

## Viited
# Eesti Jääpalliliit

**Eesti Jääpalliliit** on Eesti jääpalli alaliit.

Liit kasvas välja Eesti Maahoki ja Jääpalli Liidust (asutatud 2001) aastal 2002.

Liit koordineerib jääpalliga seotud tegevust Eestis.

## Vaata ka

* Eesti jääpallikoondis
* Eesti naiste jääpallikoondis

## Välislingid

* Eesti Jääpalliliit Facebookis
* FIB worldbandy.com
* Liidu vana koduleht (arhiivitud)
# Petank

Petangikuulid ja oranž märkekuul ehk snadi
**Petank** (pr *petanque*) on Prantsusmaalt pärit kuulimäng.

Mänguvahenditeks on metallkuulid ja puidust märkekuul snadi.

Petanki mängitakse kahe 1–3-liikmelise võistkonna vahel. Neid mänguviise nimetatakse vastavalt üksik- ja paarismänguks ning trioks. Üksik- ja paarismängus on igal mängijal 3 kuuli, trios 2 kuuli.

Metallkuulide läbimõõt on 70,5–80 mm ja kaal 650–800 g. Puust snadi läbimõõt on 30 mm. Parema nähtavuse tagamiseks võib snadi olla värvitud.

Mänguväljak võib olla milline tahes. Soovitatav on tasane kruusaväljak. Ametlikel võistlustel mängitakse üldiselt märgistatud väljakutel mõõtmetega 15×4 m. Väljakute märgistamiseks kasutatakse tavaliselt nööri vms.

Mängu alustav võistkond loositakse. Seejärel valib loosi võitnud võistkonna liige alustuspunkti ja joonistab maha 35–50 cm läbimõõduga viskeringi.

Alustava võistkonna üks liige viskab snadi viskeringist 6–10 m kaugusele. Snadi peab jääma vähemalt 1 m kaugusele kõigist takistustest (puu, suur kivi, sein jne). Kui alustaja võistkond ei suuda esimese korraga snadi reeglipäraselt välja visata, läheb snadi väljaviskeõigus vastasvõistkonnale, kes võib siis sandi panna käsitsi soovitud kohta. Samal ajal säilitab alustaja võistkond esimese kuuli viskamise õiguse.

Seejärel viskab alustaja võistkond esimese kuuli, üritades asetada see võimalikult snadi lähedale. Kuul võib snadit liigutada. Viskaja peab seisma viskeringis mõlemad jalad maas, kuni kuul on maad puudutanud.

Seejärel viskab vastasvõistkonna liige, püüdes oma kuuli esimese võistkonna väljakul olevast kuulist snadile lähemale asetada. Kuulid võivad üksteist puudutada, nii et viskaja võib vastaspoole kuuli kaugemale lüüa.

Kui teisena visanud võistkonna kuul ei jõua snadile lähemale kui alustaja võistkonna kuul, viskab selle võistkonna mõni liige järgmise kuuli. Viskekord siirdub alustaja võistkonna kätte alles siis, kui teisena visanud võistkond on asetanud ühe kuuli alustaja võistkonna kuulist snadile lähemale või kui teine võistkond on kõik oma kuulid ära kasutanud. Teiste sõnadega, viskekord on alati sellel võistkonnal, kelle parim kuul on snadist kaugemal kui vastasvõistkonna parim kuul.

Kui mõlemad võistkonnad on kõik oma kuulid väljakule visanud, loetakse punkte. See võistkond, kelle kuul(id) on snadile lähemal kui vastasvõistkonna parim kuul, on viskevooru võitja. Võistkond saab nii mitu punkti, kui mitu kuuli on neil snadile lähemal, kui vastasvõistkonna parim kuul. Viskevoor võib lõppeda varem, kui snadi läheb kaduma, siirdub üle 20 m kaugusele, märgistatud alalt välja või sellisesse kohta, kus see ei ole viskeringist nähtav. Sel juhul saab punkte see võistkond, kellel jäid viskamata kuulid kätte (üks punkt iga kuuli kohta). Kui kuule jäi kätte mõlemal võistkonnal või ei jäänud kummalgi, siis sellest viskevoorust punkte ei arvestata.

Viskevooru võitja võistkond alustab järgmist vooru kohast, kus eelmine voor lõppes. Mäng jätkub seni, kuni üks võistkond on kogunud 13 punkti ja seega mängu võitnud.

## Välislingid

* Eesti Petanque'i Klubide Liit
* Petangi koduleht
* Boulistenaute.com
* PetanqueTube.com
# Pesapall 2020. aasta suveolümpiamängudel

Olümpiarõngad
Baseball
**Pesapall 2020. aasta suveolümpiamängudel** Tokyos toimub 29. juunist kuni 8. augustini. Pesapallis võistlevad meeste võistkonnad. Pesapall osaleb Tokyos 2020. aasta suveolümpiamängudel esimest korda pärast 2008. aasta suveolümpiamänge.

Turniiril võistleb kuus rahvusmeeskonda. Iisrael, Jaapan (võõrustaja), Mehhiko ja Lõuna-Korea on seni kvalifitseerunud. Pesapall on üks viiest spordialast, mis lisati ainult 2020. aasta suveolümpiamängude kavasse; pole garantiid, et see naaseb 2024. aastal.

## Võistluste formaat

Kuus võistkonda jagunevad kaheks alagrupiks. Esialgsetes etappides mängib iga meeskond ühe matši kahe teise alagrupi meeskonna vastu. Taandamise mängud algavad alagruppide teise koha saanud võistkondade vahel (matš nr 2) ning alagruppide kolmanda koha saanud võistkondade vahel (matš nr 1). Viimase matsi kaotaja on turniiril kuues. Nende kahe matši võitjad lähevad vastamisi (matš nr 4), kus võitja kohtub alagrupi võitjate vahelise matsi (matš nr 3) võitjaga. Selle matši (matš nr 6) võitja pääseb otse finaali. Finaali teine ​​meeskond määratakse kaotajate turniiritabeli järgi väljalangemismängudelle. Kaotajate turniiritabeli esimeses voorus minnakse vastamisi grupivõitjate matšis kaotajatega (# 3) ja meeskondade kaotajatega, kes on grupis teisel kohal (# 2). Selle matši võitja kohtub matši nr 4 kaotajaga. Selle matši võitja kohtub matši nr 6 kaotajaga ja kaotaja mängib pronksimatšis. Selle matši võitja pääseb finaali ja kaotaja mängib pronksimatšis.

## Välislingid

* Pesapalli/softballi ametlik veebileht Tokyo OM-il
# Armeenia lipp

? Armeenia riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 1:2.
**Armeenia lipp** on Armeenia Vabariigi riigi- ja rahvuslipp. Armeenias kasutatakse nime "**Jeragujn**" (Եռագույն 'trikoloor').

Lipu kinnitas Armeenia Vabariigi Ülemnõukogu 24. augustil 1990 seadusega "Armeenia Vabariigi riigilipust". Pärast 15. novembri 2005 konstitutsioonireforme võttis Rahvuskogu vastu 15. juunil 2006 uue seaduse "Armeenia Vabariigi riigilipust".

## Kirjeldus

Armeenia lipp on võrdsete horisontaalsete laidudega trikoloor. Ülemine laid on punane (PMS 199C), keskmine sinine (PMS 285C) ja alumine oranž (PMS 021C).

Laiuse ja pikkuse vahekord on 1:2.

## Tõlgendus

Ametlik tõlgendus on järgmine. Punane sümboliseerib Armeenia mägismaad, armeenia rahva pidevat võitlust olemasolu eest, kristlikku usku, Armeenia vabadust ja iseseisvust. Sinine sümboliseerib armeenia rahva püüdlust elada rahuliku taeva all. Oranž sümboliseerib armeenia rahva loovat annet ja töökust.

Punane osutab verele, mida armeenlased on eriti türklaste vastu võideldes ohverdanud oma olemasolu eest.

Sinine sümboliseerib lootust ja riigi püsimist nagu taevasina.

Oranž on õnnistusrikka töö värv.

## Ajalugu

Lipu kavandasid armeenia emigrandid 1885. Veneetsia Armeenia Instituudi uurija preester Ghevont Ališan arvas, et armeenlased olid vikerkaarelipu saanud Piiblis kirjeldatud veeuputuse ajal, kui Noa laev heitis Ararati mäe tippu ankrusse. Ališani kavandatud lipp oli siiski puna-rohe-sinine. Vikerkaarevärve tõlgendati raskete katsumuste käes vaevelnud rahva tulevikulootuste sümbolina, mis pärineb aastatuhandete tagusest ajast. Vaieldi kaua, kuni 1918. aastal otsustati puna-sini-oranži lipu kasuks ning need värvid said uue riigi tunnuseks. Kuid lipp sai lehvida 1921. aastani.

## Armeenia ajaloolised lipud

Aastatel 1921–1990 oli Armeenia territooriumil eksisteerinud Armeenia NSV lipuks Armeenia NSV lipp.

## Vaata ka

* Armeenia vapp

## Välislingid

* Armeenia lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
# Taekwondo 2020. aasta suveolümpiamängudel

Olümpiarõngad
Taekwondo
**Taekwondo 2020. aasta suveolümpiamängudel** Tokyos toimub 25. kuni 28. juulini. Võistlused toimuvad Makuhari Messe konverentsikeskuse spordikompleksis Chibas. Taekwondos osaleb 128 taekwondo võitlejat, kes võistlevad kaheksas kaalukategoorias; neli meestele ja neli naistele.

## Kvalifikatsioon

Tokyo mängudel Taekwondo võistlusel osales kokku 128 sportlast, 64 mõlemast soost ja 16 kõigis kaheksast kaalukategooriast. Igal rahvuslikul olümpiakomiteel on võimalus võistlusele saata kuni üks võistleja, tulemuseks on maksimaalselt kaheksa võistlejat, igast soost neli. Igas kaaluklassis oli Maailma Taekwondo Föderatsiooni (WTF) olümpia edetabeli kaudu saadaval viis kvoodikohta, üks kvoodikoht oli saadaval WT Grand Slam Champions Seriesi kaudu, üheksa kvoodikohta olid saadaval mandri kvalifikatsioonivõistluste kaudu (kaks mandri kohta, välja arvatud Okeaania üks koht) ja kvoodipaik oli saadaval kas võõrustajale (Jaapanile valitud neli kaaluklassi, soo järgi kaks) või komisjoni kolmepoolse kutsega (ülejäänud neli klassi.

Kui rahvuslikul olümpiakomiteel oleks kvalifitseerinud paremusjärjestuse vähemalt kaks nais- või meessportlast, ei oleks saanud ta osaleda mandri kvalifikatsiooniturniiril, kui ta ei loovuta paremusjärjestuse kaudu saadud kohti. See hõlmas korraldajat Jaapanit, kellel oli automaatselt kaks naist ja kaks meest.

## Võistluste ajakava

**Päevakava**| Kuupäev → | L 25.07 | P 26.07 | E 27.07 | T 28.07 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Mehed | 58 kg | 68 kg | 80 kg | +80 kg |
|  Naised | 49 kg | 57 kg | 67 kg | +67 kg |

## Tulemused

### Mehed

#### 58 kg

#### 68 kg

#### 80 kg

#### +80 kg

### Naised

#### 49 kg

#### 57 kg

#### 67 kg

#### +67 kg

## Välislingid

* Taekwondo koduleht Tokyo OM-il
# Snuukri maailmameistrivõistlused

Maailmameistri karikas
**Snuukri maailmameistrivõistlused** on snuukriturniir, mis on maailma suurim nii auhinnafondi kui ka jagatavate edetabelipunktide poolest.

Esimesed maailmameistrivõistlused peeti 1927. aastal. Aastatel 1941–1945 ei toimunud võistlusi teise maailmasõja tõttu. 1958–1963 oli snuukri populaarsus madalseisus ning maailmameistrit ei selgitatud.

Praegune turniirisüsteem kehtib alates 1969. aastast.

Alates 1977. aastast on kõik turniirid toimunud Inglismaal Sheffieldi Crucible Theatre'is.

Kõige rohkem kordi – 15 – on maailmameistriks tulnud Joe Davis.

1985. aasta snuukri maailmameistrivõistluste finaali võitis Dennis Taylor viimase freimi viimase palli sisselöömisega. Ta alistas Steve Davise 18:17. Seda on peetud üheks kõige põnevamaks ja tasavägisemaks snuukrimatšiks läbi aegade.

2011. aasta snuukri maailmameistrivõistlused võitis John Higgins.

## Võitjad

1. Joe Davis  (15)
2. Fred Davis  (8)
3. John Pulman  (8)
4. Stephen Hendry  (7)
5. Ronnie O'Sullivan  (7)
6. Steve Davis  (6)
7. Ray Reardon  (6)
8. John Higgins  (4)
9. Mark Selby  (4)
10. John Spencer  (3)
11. Mark Williams  (3)
12. Walter Donaldson  (2)
13. Alex Higgins  (2)
14. Stuart Bingham
15. Luca Brecel
16. Ken Doherty
17. Graeme Dott
18. Peter Ebdon
19. Terry Griffiths
20. Joe Johnson
21. Horace Lindrum
22. Shaun Murphy
23. John Parrott
24. Neil Robertson
25. Zhao Xintong
26. Dennis Taylor
27. Cliff Thorburn
28. Judd Trump
29. Kyren Wilson

( ) – sulgudes võitude arv

## Vaata ka

* 1985. aasta snuukri maailmameistrivõistlused
* 2011. aasta snuukri maailmameistrivõistlused
* 2012. aasta snuukri maailmameistrivõistlused
* 2013. aasta snuukri maailmameistrivõistlused

## Viited

## Välislingid

* Võistluste koduleht