Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 2026. aasta Venezuela maavärin

**Venezuela 2026. aasta maavärin** oli maavärinate jada, mis toimus 24. juunil 2026, kui Venezuela loode- ja keskosa tabasid kaks suurt löögilise nihkega maavärinat. Esimene maavärin magnituudiga 7,2 leidis aset kell 18:04 kohaliku aja järgi, selle epitsenter asus Yaracuy piirkonnas ligikaudu 20 kilomeetri sügavusel. Seda sündmust käsitleti eelmaavärinana ning sellele järgnes 39 sekundi pärast tugevam maavärin magnituudiga 7,5, mille epitsenter paiknes samuti Yaracuy piirkonnas.

Maavärinad põhjustasid ulatuslikke kahjustusi üle kogu riigi, eriti La Guaira piirkonnas ja pealinnas Caracases. Esialgsetel andmetel hukkus vähemalt 32 inimest ning vigastada sai ligikaudu 700 inimest. USA geoloogiateenistuse (USGS) hinnangul võib hukkunute arv veel märkimisväärselt tõusta.

28. juuniks oli hukkunute arv tõusnud 1430-ni.

## Viited

## Välislingid

* Kaart, earthquake.usgs.gov
# 25. juuni

|  |
| --- |
| << **Juuni** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 2026 |

**25. juuni** on Gregoriuse kalendri 176. (liigaastal 177.) päev. Juliuse kalendri järgi 12. juuni (1901–2099).

## Sündmused

### Eestis

* 1837 – Järvamaal asutati Ataste vallakooliõpetajate seminar.
* 1897 – Tartu ülikooli hakati lubama vaimulike seminaride kasvandikke.
* 1900 – toimus Tartu-Riia jalgrattavõistlus, mille pikkus oli 226 versta (u 241 km).
* 1910 – Tallinnas algas 27. juunini kestnud VII üldlaulupidu.
* 1910 – Paldiski sadamas peatus keisri laev Põhjatäht. Nikolai II tütred kohtusid Paldiskisse toodud Tallinna Niguliste ja Oleviste kirikukooli õpilastega.
* 1936 – Sõjaringkonnakohus mõistis viis noorsotsialisti vanglasse ja sunnitööle.
* 1939 – Tahkurannas avati Konstantin Pätsi ausammas.
* 1989 – Tahkurannas taasavati Konstantin Pätsi ausammas.

### Maailmas

* 1645 – 60 000 Osmani sõduri maabumisega Chaniá lähedal algas Kreeta sõda Veneetsia vabariigi ja Osmanite riigi vahel.
* 1876 – Alexander Graham Bell demonstreeris Philadelphia maailmanäitusel Pennsylvania osariigis esimest korda avalikult telefoni.
* 1941 – Nõukogude lennukid pommitasid Soome linnu ja lennuvälju. Seejärel raadios esinedes tõdes Soome peaminister Jukka Rangell, et Soome on jälle Nõukogude Liiduga sõjas.
* 1950 – Põhja-Korea tungis Lõuna-Koreale kallale. Algas Korea sõda.
* 1967 – BBC saade "Our World" kanti esimese saatena satelliitside vahendusel üle maailma. Kanti üle ka spetsiaalselt selle saate jaoks tellitud biitlite laul "All You Need Is Love".
* 1975 – Mosambiik iseseisvus Portugalist.
* 1991 – Horvaatia ja Sloveenia kuulutasid end iseseisvaks. Märtsis oli alanud Horvaatia iseseisvussõda ning 27. juunil vallandus Kümnepäevane sõda Sloveenias.
* 1993 – Leedus võeti rahaühikuna kasutusele Leedu litt.

## Sündinud

 *Pikemalt artiklis Sündinud 25. juunil*
* 1903 – George Orwell, Briti kirjanik
* 1912 – Heldur Tõnisson, eesti ettevõtja
* 1919 – Ralf Parve, eesti kirjanik
* 1926 – Ingeborg Bachmann, Austria kirjanik
* 1950 – Kersti Unt, eesti kirjandusteadlane ja tõlkija
* 1960 – Gerda Kull-Kordemets, eesti kultuuriajakirjanik
* 1963 – George Michael, laulja
* 1970 – Erki Nool, eesti kümnevõistleja
* 1975 – Albert Costa, hispaania tennisist
* 1975 – Vladimir Kramnik, vene maletaja
* 1975 – Kiur Aarma, eesti ajakirjanik ja filmiprodutsent
* 1979 – Marko Albert, eesti triatlonist

## Surnud

 *Pikemalt artiklis Surnud 25. juunil*
* 1533 – Mary Tudor, Prantsusmaa kuninganna, Suffolki hertsoginna
* 1673 – Charles de Batz-Castelmore, Artagnani krahv, Prantsuse sõjaväelane ("d'Artagnan")
* 1914 – Georg II, Sachsen-Meiningeni hertsog
* 2009 – Farrah Fawcett, USA näitleja
* 2009 – Michael Jackson, USA poplaulja
* 2010 – Kalev Kesküla, eesti kirjanik, kultuuriajakirjanik ja kriitik
* 2019 – Eerik-Juhan Truuväli, eesti jurist, õigusteadlane ja õiguskantsler
* 2022 – Raul Tammet, eesti filmi- ja teatrilavastaja

## Pühad

* ...

## Nimepäev

* Eestis – Inna, Lenna, Linda

## Ilmarekordid

* ...

## Viited
# Suurbritannia peaminister

| Suurbritannia peaminister |
| --- |
|
Prime Minister of the United Kingdom |
| Tema Majesteedi valitsuse vapp |
| Suurbritannia lipp |
| **Praegu ametis** Keir Starmer alates 5. juuli 2024 |
| Tüüp |
valitsusjuht |
| Residents |
Downing Street 10 |
| Ametisse nimetaja |
Suurbritannia monarh |
| Palk |
157 372 GBP aastas |
| Veebileht |
Downing Street 10 |

**Suurbritannia peaminister** (inglise keeles *Prime Minister of the United Kingdom*; mitteametlikult lühendatult **PM**) on Suurbritannia valitsuse juht.

Peaminister juhib nii täidesaatvat kui ka seadusandlikku ametikohta ning koos oma valitsusega (mis koosneb kõigist kõrgematest ministritest, kellest enamik on valitsusasutuste juhid) vastutavad kollektiivselt oma poliitika ja tegevuse eest monarhile, parlamendile, nende valitsusele, erakonnale ja lõpuks valijaskonnale.

Peaministeri ametlik residents ja ametihoone asub aadressil Downing Street 10. Peaministri büroo on üks suuremaid riigiasutusi.

Peaministri büroo ei ole loodud ühegi põhikirja või põhiseadusliku dokumendi järgi, vaid eksisteerib pikaajaliselt sõlmitud konventsiooniga, mis näeb ette, et monarh määrab peaministriks isiku, kes tõenäoliselt suudab hoida House of Commonsi usaldust; see isik on tavaliselt erakondade või parteide koalitsioonide juht, kellel on selles istungisaalis kõige rohkem kohti.

Peaministri ametikohta ei ole eraldi loodud, vaid see on arenenud aeglaselt ja ebaühtlaselt üle kolmesaja aasta seoses arvukate parlamendi otsuste, poliitiliste arengute ja ajalooõnnetuste tõttu. Seetõttu on peaministri büroo roll kõige paremini mõistetav ajaloolisest perspektiivist. Ametikohtade päritolu leidub põhiseaduslikes muudatustes, mis toimusid revolutsioonilise lahenduse ajal (1688–1720) ja sellest tulenev poliitilise võimu muutumine suveräänsest parlamendist. Kuigi suveräänsele riigile ei antud iidseid eesõigusi ja seaduslikult jäi see valitsusjuhiks, muutus poliitiliselt järk-järgult vajalikuks, et seda saaks valitseda peaministri kaudu, kes võiks hoida parlamendi enamust.

Kõige esimeseks peaministriks peetakse Robert Walpole, kuigi tollal sellist ametinime ei eksisteerinud. Praegune peaminister Keir Starmer on ametis alates 5. juulist 2024, mil ta asus senise peaministri Rishi Sunaki asemele.

2025. aasta seisuga on Suurbritannia peaministriks olnud 55 meest ja 3 naist.
# Parasiittaim

**Parasiittaim** ehk **taimparasiit** ehk **nugitaim** on taim, kes saab kõik või osa süsiniktoidust teistelt organismidelt.

Parasiittaimed on näiteks soomukad, võrmid, käopäkk, puuvõõrik.

## Vaata ka

* Parasitism
# Amitoos

**Amitoos** (ka *lihtpooldumine*) on otsene raku- või rakutuuma jagunemine ilma mitoosile omaste protsessideta. Jagunemine toimub enamasti rakutuuma läbinöördumisega, kusjuures ei teki käävi.

Enne amitoosi toimub sageli rakutuuma suurenemine ja kromosoomide arvu kordistumine.

Looduses esineb amitoosi ainuraksetel ja teistel alamatel organismidel.

## Vaata ka

* Mitoos
# Keermikvetikas

| Keermikvetikas |
| --- |
|   |
| Taksonoomia |
| Domeen |
Eukarüoodid *Eukaryota*  |
| (järguta) | *Archaeplastida*  |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| (järguta) | *Streptophyta*  |
| Hõimkond |
Rohevetiktaimed *Chlorophyta*  |
| Klass | *Zygnematophyceae*  |
| Selts | *Zygnematales*  |
| Sugukond | *Zygnemataceae*  |
| Perekond | **KeermikvetikasSpirogyra* Link in C. G. Nees |

**Keermikvetikas** (*Spirogyra*) on perekond rohevetikaid, kuhu arvatakse umbes 400 liiki.

Keermikvetikale on iseloomulik ühe raku sees paiknevad spiraalsed kloroplastide kogumikud. Ühe raku laius on 10...100 μm, pikkus kuni mõned sentimeetrid.

Perekonda leidub tavaliselt magevees.

Keermikvetika raku kujutis, näha on spiraalselt paigutunud kloroplastid
## Viited
# Soomukas

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on taimeperekonna kohta; putukaperekonna kohta vaata artiklit soomukas (putukas).* |

---

Suur soomukas
**Soomukas** (*Orobanche* L.) on parasiittaimede perekond soomukaliste sugukonnast.

## Eesti liigid

Eesti liigid on kõik levikult haruldased.

* *Orobanche elatior* Sutton – suur soomukas (parasiteerib põldjumikal)
* *Orobanche pallidiflora* – ohakasoomukas (parasiteerib ohakatel)
* *Orobanche bartlingii* Griseb. – põdrajuure-soomukas (parasiteerib põdrajuurel)
* *Orobanche alsatica* Kirschl. – elsassi soomukas (parasiteerib sarikalistel)
# Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America

**Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America** (lüh **PNAS**, tsiteerimisel **Proc. Natl. Acad. Sci. USA**) on ingliskeelne teadusajakiri, mida annab välja The National Academy of Sciences ja kus avaldatakse peamiselt bioloogia, meditsiini ja biotehnoloogia valdkonna artikleid.

Ajakiri asutati 1914. aastal Ameerika Ühendriikides ja esimene number ilmus 1915. aastal. Teadusajakiri ilmus paberil kord nädalas kuni 2019. aasta jaanuarini, pärast seda ilmub veebiajakirjana.

2019. aastal oli ajakirja mõjutegur 9,412.

2019. aastast on ajakirja peatoimetaja May Berenbaum.

## Välislingid

* PNAS Early Edition
* Ametlik koduleht
* Ametlik veebipõhine arhiiv
# Emakkond

**Emakkond** ehk **günetseum** (*gynoeceum*) on õies olev emakate kogum. See tekib viljalehtedest.

Emakkond võib olla kas **üheosaline**, koosneb ühest viljalehest tekkinud emakast, või **mitmeosaline**, moodustunud mitmest viljalehest.

## Mitmeosalise emakkonna tüübid

**Lahkviljaline (apokarpne)**, kui viljalehed ei ole omavahel kokku kasvanud ja moodustavad igaüks ühe emaka.

**Liitviljaline (tsönokarpne)**, kui viljalehed on kokku kasvanud üheks emakaks.

## Vaata ka

* Tolmukkond
# Klorofüüdid

| Klorofüüdid |
| --- |
|  *Pediastrum* sp. |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Rohevetiktaimed *Chlorophyta*  |
| Klass | **KlorofüüdidChlorophyceae*  |

**Klorofüüdid** (*Chlorophyceae*) on erineva ehitustüübiga organismid, mida käsitletakse klassina rohevetiktaimede hõimkonnas.

Klorofüüdide seas on vabalt elavaid flagellaate ehk viburloomi (nii üherakulisi monaade kui ka koloonialisi vorme), kokkoidseid ja palmelloidseid (seega mitteliikuvaid) organisme, mitmerakulisi (niitjad ja tallusjad) ning sifonaalse ehitustüübiga organisme.

Viburitega klorofüüdidel on glükoproteiinidest rakuümbris, viburita vormidel aga tugev polüsahhariidne rakusein.

Enamusel liikidest esinevad säilituskehad, mida nimetatakse pürenoidideks.

Valdavalt kuuluvad siia magevees või maismaal (pinnases, puukoorel, jm) elavad liigid, aga on ka riim- ja merevees elutsevaid liike.

Sellesse klassi kuuluvad järgmised seltsid:

* *Chaetopeltidales*
* *Chaetophorales*
* *Chlamydomonadales*
* *Chlorococcales*
* *Chlorocystidales*
* *Microsporales*
* *Oedogoniales*
* *Phaeophilales*
* *Sphaeropleales*
* *Tetrasporales*
* *Volvocales*

Kokku arvatakse sellesse klassi kuuluvaid perekondi olevat 350 ja teadaolevaid liike umbes 2650.

## Viited

## Välislingid

* Klorofüüdid NCBI
* Chlorophyceae Encyclopedia of Life
# Rentsel

Tänavarentsel
**Rentsel** on sõidutee ja kõnnitee vaheline tänavaäärne renn.

Rentsli ülesanne on koguda sademevett ja juhtida seda kanalisatsiooni, et veelombid ei raskendaks teel liiklemist.

## Viited
# Nupedia

Kuvatõmmis (15. VIII 2000)
**Nupedia** oli ingliskeelne veebipõhine vabatahtlike kirjutatud entsüklopeedia, mille asutas 1999. aasta oktoobris Jimmy Wales. 2003. aasta septembris pandi Nupedia kinni. Nupedia oli Vikipeedia eelkäija.

Nupediat eristas Vikipeediast see, et Nupedial oli seitsmesammuline heakskiitmisprotsess, mille käigus kontrolliti artiklite sisu.

## Välislingid

 Nupedia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# World Spider Catalog

**World Spider Catalog** (lühend WSC) on teaduslik veebiandmebaas, kuhu kogutakse taksonoomilist informatsiooni nii tänapäeval elavate ja ka väljasurnud ämblike kohta.

Veebipõhise andmebaasi eesmärk on esitada ühes kohas koos kõikide ämblike sugukondade, perekondade ja liikide taksonoomia ja nendega seotud taksonoomiline kirjandus.

Kataloog on internetis tasuta kasutatav.

Andmebaasi tekkelugu on pikk, kuid selle olulisemate algallikate seas olid Pierre Bonnet' "Bibliographia araneorum" (Toulouse'i ülikool, Prantsusmaa) ja Carl Friedrich Roeweri ämblikekataloog ("Roewer's Katalog der Araneae"; Bremen, Saksamaa). Oma panuse andis ka Paolo M. Brignoli (University of Aquila, Itaalia) "A catalogue of the Araneae described between 1940 and 1981" (1983). Pärast Brignoli surma võttis tema väljaannete lisade koostamise üle Norman I. Platnick.

World Spider Catalog sai alguse ämbliketeemalistest veebilehtedest 2000. aastal ja selle loojaks peetakse Norman I. Platnickut (American Museum of Natural History). 2014. aastal, kui Platnick pensionile läks, võttis veebiandmebaasi pidamise üle Natural History Museum of Bern (Šveits) ja teisendas selle relatsioonandmebaasiks.

2017. aasta veebruari seisuga oli digitaalses andmebaasis 46 464 liiki ja käsil 18. versioon.

## Viited

## Välislingid

* Varasemate versioonide arhiiv

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:World Spider Catalog seisuga 6.10.2017*.
# Neotroopis

Neotroopis on üks liigirikkamaid maismaariikkondi maailmas
**Neotroopis** on üks kaheksast maismaariikkonnast Maal.

Neotroopise pindala on Maailma Looduse Fondi (WWF) järgi 19,0 miljonit km², hõlmates Kesk- ja Lõuna-Ameerika, kaasa arvatud Kariibi mere saared ja Florida poolsaare lõunaosa.

Neotroopist iseloomustab väga suur liigiline mitmekesisus nii faunas kui ka flooras. Suur bioloogiline mitmekesisus johtub sellest, et geoloogilises mõttes oli see piirkond teistest Maa osadest pikka aega isoleeritud ning hilisem kokkupuutumine põhjast ei ole (veel) omapärast floorat ja faunat märkimisväärselt mõjutanud ega vaesestanud.

## Vaata ka

* Nearktis
# UNESCO maailmapärand Jaapanis

**Jaapani** alal on **UNESCO maailmapärandi nimistus** 23 objekti ja seitse objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud

* 19 kultuuripärandi objekti:
	+ 1993 Horyu-ji piirkonna budistlikud mälestised
	+ 1993 Himeji-jo
	+ 1994 Muistse Kyōto ajaloolised mälestised (Kyōto, Uji ja Ōtsu linn)
	+ 1995 Shirakawa-go ja Gokayama ajaloolised külad
	+ 1996 Hiroshima rahumemoriaal (Genbaku kuppel)
	+ 1996 Itsukushima šintoistlik pühamu
	+ 1998 Muistse Nara ajaloolised mälestised
	+ 1999 Nikko pühamud ja templid
	+ 2000 Ryukyu kuningriigi ''gusuku''d ja seotud mälestised. Asuvad Ryūkyū saartel
	+ 2004 Kii mäe ümbruse pühapaigad ja palverännuteed
	+ 2007 Iwami Ginzani hõbedakaevandus ja kultuurmaastik
	+ 2011 Hiraizumi – budistlikku puhast maastikku esindavad templid, aiad ja arheoloogilised kaitsealad
	+ 2013 Fuji mägi, pühapaik ja kunsti inspiratsiooniallikas
	+ 2014 Tomioka siiditööstus
	+ 2015 Jaapani Meiji tööstusrevolutsiooni mälestised. Malm ja teras, laevaehitus ja söekaevandamine
	+ 2016 Le Corbusier' looming kui väljapaistev panus moodsasse arhitektuuri. Ühispärand Argentina, Belgia, India, Prantsusmaa, Saksamaa ja Šveitsiga
	+ 2017 Okinoshima püha saar ja seotud mälestised Munakata piirkonnas
	+ 2018 Nagasaki piirkonna salajased kristlikud mälestised
	+ 2019 Mozu-Furuichi ''kofunite'' grupp: muistse Jaapani kääpad
* neli looduspärandi objekti:
	+ 1993 Yakushima
	+ 1993 Shirakami-Sanchi
	+ 2005 Shiretoko
	+ 2011 Ogasawara saared

Nimistusse kandideerib alates 1992. aastast veel seitse objekti.

## Viited

## Välislingid

* UNESCO maailmapärand Jaapanis. UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 1. augustil 2019)
# Kata (võitluskunstid)

**Kata** (jaapani keeles kanjimärk; kas 型, või 形 (hiraganas kirjutatuna かた) mis tähendab mustrit, vormi, šablooni jne) on jaapani võitluskunstides (nt iaido, judo, karate, kendō jne) rakendatud standardharjutus, mis koosneb tehnikatest võitluses kas tegeliku või kujuteldava vastase või vastastega. Vastase või vastaste olemasolu (või puudumine) harjutuse sooritamisel oleneb võitluskunstist ja koolkonnast. Erinevate võitlusviiside katade vormid erinevad üksteisest koolkonniti näiteks nii vormi pikkuse, harjutuste komplekti kui liikumise üldise iseloomu ja kehakoiaku printsiipide poolest. Kata võib olla nii kaasaegsete võitluskunstide (Budō) kui ka vanade, traditsiooniliste võitlus- või sõjakunstide Kobudō, Bujutsu, Bugei harjutamise vormiks.

Katad on enamasti harjutuste kompleksid, mille on töötanud välja kunagised võitluskunstimeistrid ning mida on aastasadu edasi antud õpetajalt õpilastele. Katade rolli kohta puudub tänapäeval ühtne seisukoht. Väidetakse, et katade esialgne eesmärk oli esitada meistri õpetusi mnemotehniliselt otstarbekas vormis nii, et õpilased saaksid need teatud standardharjutustena meelde jätta ning neid harjutades jõuda meistri õpetuse mõistmiseni ja motoorse valdamiseni. Paljud spetsialistid on aga arvamusel, et lihtsalt kata õppimine ei taga õpetuste omandamist, vaid katat tuleb õppida koos selles esinevate liigutuste tegeliku rakendusega.

Näiteks Kihon (基本, きほん) kata on baastehnika, põhitehnika.

## Vaata ka

* Kata (karate)
# Bruce Lee

Bruce Lee (1973)
Bruce Lee kuju Staaride avenüül Hongkongis
**Bruce Jun-fan Lee** (hiina 李振藩; 27. november 1940 – 20. juuli 1973) oli hiina päritolu Ameerika ja Hongkongi filminäitleja, võitluskunstide õpetaja, režissöör, filmiprodutsent, stsenarist ja Jeet Kune Do võitluskunstide liikumise algataja. Teda peetakse üheks kõige mõjukamaks 20. sajandi võitluskunste viljelenud näitlejaks.

## Näitlejakarjäär ja selle mõju

Lee filmid, eriti tema etteasted mitmes Hollywoodi filmis, tõstsid Hongkongi võitluskunstide filmi traditsiooni uuele tasemele. Tema jälgedes said tuule tiibadesse paljud teised võitluskunstnikud nagu Jackie Chan, Jet Li ja Chuck Norris.

Lee filmid sütitasid Läänes suurt huvi Hiina võitluskunstide vastu. Tema filmid muutsid ning mõjutasid võitluskunste ja võitluskunstide filme kogu maailmas. Lee'st sai kultuuriikoon, eriti hiinlastele, kuna ta kujutas oma filmides hiina rahvuslust.

## Võitluskunstid

Algselt oli ta Wing Chuni harrastaja, kuid loobus hiljem rangelt määratletud võitluskunstidest ning lõi erivõitluskunste kombineerides uue võitlemise süsteemi Jeet Kune Do. Vaatamata edukale filmikarjäärile, menule, mõjukusele ja loodud ikoonilisele kuvandile ei osutunud Bruce Lee saavutatud meisterlikkuse tase võrreldavaks selliste eelmise sajandi suurte võitluskunstnikega nagu Masutatsu Ōyama.

## Bruce Lee surm

10. mail 1973 varises Lee Golden Harvesti stuudios Hongkongis filmi "Enter the Dragon" dubleerimisel kokku: tal olid krambid ja peavalu. Lee toimetatid kiiresti haiglasse, kus tal diagnoositi ajuturse, mida püüti mannitooli manustamisega leevendada.

20. juulil 1973 tutvus Lee Hongkongis George Lazenbyga, kellega plaaniti koos filmi teha.
Lee naise Linda (21. märts 1945) sõnul kohtunud Lee surmapäeval ka Raymond Chow'ga, et arutada filmi "The Game of Death" tegemist.

Needsamad peaajutursele omased sümptomid, mis tekkisid ta esimesel kokkuvarisemisel, kordusid hiljem ka ta surmapäeval 20. juulil.

Neurokirurg Peter Wu, kes päästis Lee elu ta esimese kokkuvarisemisel, leidis, et surma põhjus peaks olema kas reaktsioon marihuaanale või valu vaigistavale ravimile Equagesic. Kuid Wu loobus hiljem sellest seisukohast, märkides et:

"Professor Teare oli Scotland Yardist soovitatud kohtuekspertiisi spetsialist, kes toodi kui ekspert kanepi alal ja me ei saanud ta tunnistusele vastu rääkida. Marihuaana annus pole täpne ega prognoositav, aga ma pole kunagi kuulnud, et keegi sureb lihtsalt selle kasutamisest."

Mõne allika sõnul olevat Lee enne oma surma kurtnud peavalu ja saanud näitleja Betty Ting Peilt valuvaigistit Equagesic, mis sisaldab aspiriini ja lihaselõõgastit. Mõne allika kohaselt suri Lee ravimiallergiast põhjustatud ajuturse tagajärjel ja lahkamisel tuvastatud marihuaana jäljed tema surma ei põhjustanud.

## Isiklikku

Ta oli abielus Linda Lee Cadwelliga, neil olid/on poeg Brandon Lee ja tütar Shannon Lee.

## Viited

## Välislingid

* Bruce Lee Foundation
* Intervjuu Bruce Leega
# Ajalooline mõõgavõitlus

**Ajalooline mõõgavõitlus** kuulub traditsiooniliste lääne võitluskunstide hulka. Ajaloolise mõõgavõitluse kohta kasutatakse ka termineid *ajalooline Euroopa mõõgavõitlus* (inglise keeles *historical European swordsmanship*) ja *ajaloolised Euroopa võitluskunstid* (inglise keeles *historical European martial arts*).

Tänapäeval tegeletakse ajaloolise mõõgavõitlusega peamiselt seoses elava ajaloo, ajaloo taaskehastamise ja eksperimentaalarheoloogiaga, mis keskendub muinas-, kesk- või varauusaegsele Euroopa ajaloole. Kuna ajaloolised traditsioonid on paljuski katkenud ja originaalmaterjal napp, on tihti tegemist rekonstrueeritud võitlusvormidega, mille vastavus ajaloolistele prototüüpidele ei pruugi olla väga täpne. Ajaloolise mõõgavõitluse alaliikide hulka ei loeta tänapäevast vehklemist.

## Ajalooline mõõgavõitlus Eestis

Eestis on levinuim ajaloolise mõõgavõitluse alaliik viikingvõitlus, kuid taaskehastatakse ka kõrgkeskaegseid rüütleid ja slaavi sõdalasi. Mõõgavõitlejad osalevad elava ajaloo festivalidel, sportlikel mõõgavõitlusturniiridel ja massilahingutes.

Ajaloolise mõõgavõitluse sportlikust vormist, mida kasutatakse turniiridel, on reegelduse abil eemaldatud liiga ohtlikud võtted ning võitlus on reaalne ning võistluslik. Mõõgad on nüristatud ning võitlejad kannavad kaitsevarustust. Reeglid erinevad kultuuriruumiti nii lubatud löögipiirkonna, kui kontaktsusastme poolest. Eestis harrastatav sportlik mõõgavõitlus järgib pigem ida-euroopa traditsioone, see on täiskontaktne, sarnaselt poksiga võisteldakse löögipunktide peale ja võitlus katkestatakse kas raundiaja lõppedes või teatud punktisumma kogumisel.

Alates 2011. aastast korraldab Eestis sportliku ajaloolise mõõgavõitluse turniire Eesti Ajaloolise Mõõgavõitluse Liit.

## Välislingid

* Eesti Ajaloolise Mõõgavõitluse Liidu koduleht
# Kärestikuslaalom

Kärestikuslaalom
**Kärestikuslaalom** on aerutamise ala, mis seisneb kanuu või süstaga mööda kärestikku laskumises. Paat tuleb juhtida läbi 1 m laiuste "väravate". Võistluste käigus tuleb sõita ka vastuvoolu ja vooluga risti ning surfata lainetel.

Kärestikuslaalom oli esimest korda olümpiakavas 1972 Müncheni mängudel. Tookord võistlesid mehed ühe- ja kahekanuul ning naised ühesüstal. Järgnes 20-aastane vaheaeg, kuid alates 1992. aasta Barcelona olümpiast on see ala taas kavas. 1996 Atlantas lisandus kolmele medalialale veel neljas, meeste ühesüst.
# Lauatennis

**Lauatennis** ehk **pingpong** on sportmäng, mida mängitakse reketi ja väikese palliga (läbimõõt 40 mm) täisnurksel laual (274 x 152,5 cm, kõrgus 76 cm). 15,25 cm kõrgune võrk jaotab laua põiki pooleks.

## Ajalugu

Lauatennise sünnimaa on Suurbritannia. Olümpiamängude kavva võeti lauatennis alles 1988. aastal Sŏulis, ehkki MM-võistlusi hakati korraldama juba 1927. aastal (1926. aastal Londonis peetud võistlused kandsid veel EM-i nimetust) ja EM-võistlusi 1958. aastal.

Rahvusvaheline Lauatenniseföderatsioon (International Table Tennis Federation, ITTF) asutati 1926. aastal ning praegu asub selle peakorter Lausanne'is. ITTF-il on 210 liiget.

Lauatennis kuulub ühe osana ka reketloni koosseisu, kus samas mitmevõistluse matšis võisteldakse lisaks veel tennises, *squash*'is ja sulgpallis.

### Lauatennise tippmängijad Eestis

2021. aasta juuni seisuga on Eesti lauatennisemängijatest kõige kõrgema reitinguga

* meeste arvestuses Vallot Vainula (sündinud 1978) ja
* naiste arvestuses Airi Avameri (sündinud 1998).

2025. aasta Augusti seisuga on Eesti lauatennisemängijatest kõige parema reitinguga

* meeste arvestuses Pert Marten Lehtlaan (sündinud 2007)
* naiste arvestuses Airi Avameri (sündinud 1998)

## Vaata ka

* 1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused lauatennises
* Lauatennis 2016. aasta suveolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid

* Rahvusvahelise Lauatenniseföderatsiooni koduleht