Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Euroopa kultuuripealinn

Euroopa kultuuripealinnad 2019. aastani
**Euroopa kultuuripealinn** on Euroopa Liidu poolt üheks kalendriaastaks valitud linn, mis saab selle aasta vältel näidata oma kultuurielu ja selle arengut. Iga kultuuripealinnaks valitu korraldab kultuuriürituste programmi, mis tõstab esile tema ajaloolist ja kultuurilist pärandit.

## Ajalugu

1983. aastal tegi endine näitleja ja hilisem Kreeka kultuuriminister Melina Mercouri ettepaneku algatada Euroopa kultuuripealinna projekt, et tuua eurooplasi lähemale ja näidata Euroopa kultuuri rikkust ja mitmekesisust. Euroopa kultuuripealinna projekt algas 13. juunil 1985 ja algul oli selle nimetus "Euroopa kultuurilinn". 1999. aastast hakati neid linnu nimetama kultuuripealinnadeks.

Esialgu oli kultuuripealinnu üks. viimast korda juhtus nii 2006. aastal. Kuid 2000. aastaks valiti üheksa kultuuripealinna ja pärast seda on tavaliselt valitud igaks aastaks kaks linna, mis ei täida kultuuripealinna ülesandeid poole aasta kaupa, vaid mõlemad terve aasta vältel. 2016. aasta seisuga on Luksemburgi pealinn Luxembourg ainus linn, mis on rohkem kui korra olnud Euroopa kultuuripealinn, sest Luksemburgis pole suurt linnade valikut.

### Euroopa kultuuripealinnad Eestis

Esimese Eesti linnana oli Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011. aastal.

Teist korda tuli Euroopa kultuuripealinn Eestisse 2024. aastal, kui kohale kandideerisid Tartu ja Narva. Tartu valiti kultuuripealinnaks teemaga "Ellujäämise kunstid".

## Kultuuripealinnad

Ateena (1985)
Firenze (1986)
Thessaloníki (1997)
Genova (2004)
Liverpool (2008)
### 1980. aastad

* 1985 –  Ateena
* 1986 –  Firenze
* 1987 –  Amsterdam
* 1988 –  Berliin
* 1989 –  Pariis

### 1990. aastad

* 1990 –  Glasgow
* 1991 –  Dublin
* 1992 –  Madrid
* 1993 –  Antwerpen
* 1994 –  Lissabon
* 1995 –  Luxembourg
* 1996 –  Kopenhaagen
* 1997 –  Thessaloníki
* 1998 –  Stockholm
* 1999 –  Weimar

### 2000. aastad

* 2000 –  Avignon,  Bergen,  Bologna,  Brüssel,  Helsingi,  Kraków,  Praha,  Reykjavík,  Santiago de Compostela
* 2001 –  Rotterdam,  Porto
* 2002 –  Brugge,  Salamanca
* 2003 –  Graz
* 2004 –  Genova,  Lille
* 2005 –  Cork
* 2006 –  Patras
* 2007 –  Sibiu,  Luxembourg
* 2008 –  Liverpool,  Stavanger
* 2009 –  Vilnius  Linz

### 2010. aastad

* 2010 –  Ruhri piirkond (koos Esseniga),  İstanbul,  Pécs
* 2011 –  Turu,  Tallinn
* 2012 –  Guimarães,  Maribor
* 2013 –  Marseille,  Košice
* 2014 –  Umeå,  Riia
* 2015 –  Mons,  Plzeň
* 2016 –  Donostia,  Wrocław
* 2017 –  Århus,  Paphos
* 2018 –  Leeuwarden,  Valletta
* 2019 –  Matera,  Plovdiv

### 2020. aastad

* 2020/2021 –  Galway,  Rijeka
* 2022 –  Kaunas,  Esch-sur-Alzette,  Novi Sad
* 2023 –  Veszprém,  Timișoara,  Elefsina
* 2024 –  Tartu,  Bodø,  Bad Ischl
* 2025 –  Nova Gorica/ Gorizia,  Chemnitz
* 2026 –  Oulu,  Trenčín
* 2027 –  Liepāja,  Évora
* 2028 –  České Budějovice,  Bourges,  Skopje

## Vaata ka

* Tallinna kultuuripealinna programm
* Tartu kultuuripealinna programm
* Euroopa puupealinn
* Euroopa kultuuripealinn Tartu

## Viited
# Oulu linn

| Oulu |
| --- |
|

---

 |
| soome Oulu |
| rootsi Uleåborg |
|

---

 |
|

Oulu lipp
Oulu vapp

---

 |
|
Pindala: 3053 km² (2023)  |
|
Elanikke: 217 469 (31.12.2025)  |
|
Rahvastikutihedus: 71,2 in/km² |
|  |
|  |

**Oulu** on Soome rahvaarvult viies linn, Põhja-Pohjanmaa maakonna keskus. Linn asub Oulu jõe suudmes.

Seal asub Soome vanim ja väikseim teaduskeskus Tietomaa.

## Ajalugu

Oulu linna asutas 8. aprillil 1605 Rootsi kuningas Karl IX veidi varem rajatud Oulu kindluse juurde. 18.-19. sajandil oli Oulu tuntud tõrvatootmiskeskus. Oulu sai linnaõigused 1765. aastal. 18. sajandi lõpus oli Oulu Turu järel suuruselt teine linn Soomes. 1822 hävitas tulekahju Oulu kesklinna. 1958 asutati Oulu ülikool, mis andis tugeva tõuke linna arengule. 1990. aastal ületas Oulu elanike arv 100 000 inimest. 1982 asutatud tehnoloogiaküla *Technopolis* oli Põhjamaades esimene omataoline. Tänapäeval on Oulu kiiresti kasvav tehnoloogiakeskus.

1. jaanuaril 2009 liideti Ouluga Ylikiiminki vald, millega Oulu pindala kasvas ligi 4 korda, kuid rahvaarv kasvas vaid 2,5%. Enne seda oli linna pindala 449,53 km², millest maad oli 369,2 km², siseveekogud 10,96 km² ja meri 69,37 km².

1. jaanuaril 2013 liideti Ouluga Haukipudase, Kiiminki, Oulunsalo ja Yli-Ii vald.

## Sport

Jäähokiklubi Oulun Kärpät on tulnud kordvalt Soome meistriks.

Oulu kliimadiagramm
## Viited

## Välislingid

* Oulu linna veebileht
# Kazuo Imanishi

Kazuo Imanishi| **Isikuandmed** |
| --- |
| Täisnimi | Kazuo Imanishi |
| Sünniaeg | 12. jaanuar 1941 |
| Sünnikoht | Hiroshima, Jaapan |
| Surmaaeg | 16. aprill 2026 (85-aastaselt) |
| Positsioon | kaitsja |
| **Klubikarjäär\ |
| Aastad | **Klubi** | **M** | **(V)** |
| 1963–1969 | Toyo Industries | 42 | (0) |
| **Koondisekarjäär** |
| Aastad | **Koondis** | **M** | **(V)** |
| 1966 | Jaapan | 3 | (0) |
| \* Klubikarjääri all ainult liigamängud ja -väravad. |

**Kazuo Imanishi** (jaapani keeles 今西 和男 *Imanishi Kazuo*; 12. jaanuar 1941 Hiroshima – 16. aprill 2026) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär

Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1966. aastal kolm mängu.

| Jaapani jalgpallikoondis |
| --- |
| Aastad | Mänge | Väravaid |
| 1966 | 3 | 0 |
| Kokku | 3 | 0 |

## Välislingid

* Kazuo Imanishi veebisaidil National Football Teams (inglise)
# 1893

◄ |
18. sajand |
**19. sajand**
| 20. sajand
| ►

◄ |
1860. aastad |
1870. aastad |
1880. aastad |
**1890. aastad**
| 1900. aastad
| 1910. aastad
| 1920. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1889 |
1890 |
1891 |
1892 |
**1893**
| 1894
| 1895
| 1896
| 1897
| ►
| ►►

**1893. aasta** (**MDCCCXCIII**) oli 19. sajandi 93. aasta.

## Sündmused Eestis

* 26. jaanuar (vkj 14. jaanuar) – Tartu nimetati ümber Jurjeviks.
* 11. märts (vkj 27. veebruar) – Tartu ülikool ja Tartu õpperingkonna koolid nimetati ümber.
* Märtsis sulges Eestimaa rüütelkond venestajate survel Tallinna Toomkooli.
* 13. aprill (vkj 1. aprill) – kuulutati välja Balti Raudtee Seltsi pankrot, mille järel Balti raudtee läks riigile.
* 12. oktoober – dateeriti esimene eestikeelne malekommentaar, mille autor oli Eduard Vilde.
* Registreeriti Tallinna Vabatahtlik Atleetide Klubi.
* Valmis Aaspere mõisa Hiina tuba.
* Peterburis õnnistati sisse Peterburi Jaani koguduse kolmekorruseline koolihoone.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* 12. jaanuar – Alfred Rosenberg, natsionaalsotsialismi ideoloog
* 12. veebruar - Omar Bradley, USA sõjaväelane ja väejuht
* 9. aprill – Voldemar Sumberg, eesti arst
* 23. aprill – Allen Dulles, Luure Keskagentuuri direktor
* 3. mai – Richard Rägo, eesti õigusteadlane
* 4. juuni – Paul Poom, eesti õigusteadlane
* 9. juuni – Cole Porter, Ameerika helilooja
* 13. juuni – Dorothy L. Sayers, inglise kirjanik, filoloog, näitekirjanik ja tõlkija
* 23. juuni – Peet Vallak, eesti novellikirjanik
* 5. juuli – Anthony Berkeley Cox, inglise ajakirjanik ja kirjanik
* 19. juuli – Vladimir Majakovski, vene luuletaja
* 21. november – Hilda Maikalu, eesti advokaat
* 26. detsember – Mao Zedong, Hiina juht

## Surnud

* 7. juuli – Guy de Maupassant, prantsuse kirjanik
* 1. november – Jan Matejko, poola maalikunstnik
* 6. november – Pjotr Tšaikovski, vene helilooja

## Viited
# Walter Ulbricht

Walter Ulbricht (1960)
Walter Ulbricht (1970)
**Walter Ernst Paul Ulbricht** (30. juuni 1893 Leipzig – 1. august 1973 Groß Dölln (tänapäeval Templin)) oli Saksa Demokraatliku Vabariigi poliitik, kelle eestvedamisel aastatel 1949–1971 kujunes Ida-Saksamaast sotsialistlik riik. 25. juulist 1950 kuni 3. maini 1971 oli Walter Ulbricht Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee esimene sekretär.

Ulbricht oli noorpõlvest peale Saksamaa sotsialistliku töölisliikumise liige. Weimari vabariigi lõpuaastatel oli ta Saksamaa Kommunistliku Partei juht Berliinis. Ulbricht kuulus ümber Ernst Thälmanni koondunud partei juhtgruppi, mis juhtis võitlust sotsiaaldemokraatia ja vabariikliku korra vastu.

1945. aastal Nõukogude Liidust eksiilist naasnult juhtis ta nn Ulbrichti gruppi, tegutsedes Nõukogude okupatsioonitsoonis tihedas koostöös okupatsioonivõimudega. Saksamaa Kommunistliku Partei ja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei juhtiva liikmena mõjutas ta oluliselt tulevase Saksa DV riigiaparaadi ülesehitust.

Aastatel 1950–1971 oli Ulbricht Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee esimene sekretär ning omas kõige kõrgemat poliitilist otsustusõigust. Ulbricht võttis vastu olulisi poliitilisi otsuseid, sealhulgas sotsialismi ülesehitamise kohta 1952. aastal, Lääne-Saksamaaga piiri sulgemise kohta 1952. aasta mais, 17. juuni 1953 rahvaülestõusu mahasurumise ning Berliini müüri rajamise kohta augustis 1961.

Aastatel 1949–1960 oli Ulbricht Ministrite Nõukogu aseesimees ning 1960–1973 Saksa DV Riiginõukogu esimees (formaalselt riigipea).

## Viited
# Siber

Siberi föderaalringkond
       Siber kui tänapäeva geograafiline piirkond
       Siber kui ajalooline piirkond
**Siber** (vene keeles Сибирь, kasahhi keeles Сібір, mongoli keeles Сибирь, hiina keeles 西伯利亞) on piirkond Venemaal ja Põhja-Kasahstanis, mis hõlmab Aasia põhjaosa Uurali mägedest Põhja-Jäämere ja Vaikse ookeani veelahkmeni. Siberi lõunapiiriks peetakse Venemaa lõunapiiri Kasahstani, Mongoolia ja Hiinaga, sest Siberina mõistetakse praegu ainult Venemaa Föderatsiooni territooriumi, kuigi ajalooliselt kuulub selle koosseisu ka Kasahstani kirdeosa ja Venemaa Kaug-Ida.

Siber on saanud nime Siberi khaaniriigi pealinna nimest Sibir. Khaaniriik asus Venemaast ida pool ja Jermak vallutas selle 1582. aastal. Pärast seda ei olnud Venemaale kuni Vaikse ookeanini mitte ühtegi arvestatavat vastujõudu.

Siber on jaotatud Lääne- ja Ida-Siberiks. Samuti eristatakse mõnikord Lõuna-Siberi mäestikke, Kirde-Siberit ja Kesk-Siberit, seda küll peamiselt loodusgeograafilistes jaotustes.

Siberi aladel elab tänapäeval ligi 30 miljonit inimest, kellest enamik peab end venelasteks, paljud neist on ka ukraina ja tatari päritolu. Turgi ja mongoli keeli kõnelevatest põlisrahvastest on suurim etnos burjaadid, keda on üle poole miljoni. Siberi miljonilinnad on Novosibirsk, Omsk ja Krasnojarsk, järgnevad kuni 0,6 miljoniga Irkutsk, Tjumen ja Tomsk. Üle 600 000 elaniku on ka ajalooliselt Siberisse kuulunud Vladivostokis.

## Vaata ka

* Venemaa Aasia-osa
* Siberi vallutamine

## Viited
# Kurt von Schleicher

Kurt von Schleicher 1932. a.
**Kurt Ferdinand Friedrich Hermann von Schleicher** (7. aprill 1882 Brandenburg an der Havel – 30. juuni 1934 Neubabelsberg (tänapäeval Potsdam)) oli Saksamaa kindral ja Weimari vabariigi aegne viimane Saksamaa riigikantsler 3. detsembrist 1932 kuni 28. jaanuarini 1933 ja Preisimaa riigikomissar. Seitseteist kuud hiljem pärast tema ametist tagasi astumist mõrvati ta Pikkade nugade ööl tema monarhistlike vaadete pärast Adolf Hitleri käsul.

## Viited
# 29. juuni

|  |
| --- |
| << **Juuni** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 2026 |

**29. juuni** on Gregoriuse kalendri 180. (liigaastal 181.) päev. Juliuse kalendri järgi 16. juuni (1901–2099).

## Sündmused

### Eestis

* 1863 – Riias algas 2. juulini kestnud balti põllumeeste koosolek. Seal arutati põllumajanduse tulevikku ja otsustati hakata korraldama loomade, põllutöösaaduste ja -masinate kesknäitusi.
* 1882 – Karl von Mühlendahl immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.
* 1931 – Vilnos toimus Eesti-Poola-Läti kolmikmaavõistlus kergejõustikus, kus Eesti jäi viimaseks.
* 1932 – Tartus algasid ülikooli 300. aastapäeva puhul mitmed üritused.
* 1934 – toimus Eesti-Leedu jalgpallimaavõistlus, mis jäi viiki 1:1.
* 1939 – Ants Saar püstitas purilennukil Eesti kestvuslennurekordi: 11 tundi 46 minutit.
* 1939 – Tallinnas toimus Eesti-Saksamaa maavõistlus jalgpallis, kus Eesti kaotas 0:2.
* 1957 – Sillamäe sai vabariikliku alluvusega linnaks.
* 1973 – Tallinnas toimus 30. juunini kestnud III rahvatantsupidu.
* 2004 – Tartus avati Kivisilla makett.
* 2004 – Tartus avati Villem Reimani monument.

### Maailmas

* 1149 – Antiookia vürst Raymond de Poitiers kaotas Väike-Aasia kristlikele riikidele otsustavas Inabi lahingus Türgile ja tema pea raiuti maha.
* 1880 – Prantsusmaa liidendas Tahiti.
* 1888 – esimene teadaolev klassikalise muusika salvestis, Georg Friedrich Händeli "Iisrael Egiptuses" vahasilindril.
* 1941 – Saksa väed hõivasid Jelgava.
* 1945 – Nõukogude Liit liidendas Taga-Karpaatia.
* 1956 – Marilyn Monroe abiellus kirjanik Arthur Milleriga.

## Sündinud

 *Pikemalt artiklis Sündinud 29. juunil*
* 1831 – Gustav Ernst Victor Reyher, baltisaksa arstiteadlane
* 1871 – Luisa Tetrazzini, itaalia ooperilaulja (koloratuursopran)
* 1899 – August Lääne, eesti näitleja ning lavastaja
* 1900 – Antoine de Saint-Exupéry, prantsuse kirjanik ja lendur
* 1925 – Giorgio Napolitano, itaalia poliitik
* 1944 – Erik Lillo, eesti spordiajakirjanik
* 1945 – Rostislav Gurjev, eesti ooperilaulja
* 1945 – Ingvar Luhaäär (Valev Mirtem), eesti kirjanik ja tõlkija
* 1945 – Rein Vaikmäe, eesti riigiametnik ja geograaf
* 1949 – Mart Saarma, eesti molekulaarbioloog
* 1950 – Inge Kudisiim, eesti graafik ja maalikunstnik
* 1951 – Jaan Valsiner, eesti psühholoog
* 1956 – Kalle Lange, eesti arheoloog

## Surnud

 *Pikemalt artiklis Surnud 29. juunil*
* 1933 – Roscoe Arbuckle, ameerika näitleja, lavastaja ja stsenarist
* 1978 – Josette Day, prantsuse filminäitleja
* 1997 – Sulev Luik, eesti näitleja
* 1998 – Küllo Kõiv, eesti maadleja
* 2003 – Katharine Hepburn, ameerika näitleja
* 2021 – Donald Rumsfeld, Ameerika Ühendriikide poliitik ja ettevõtja

## Pühad

* suvine peetripäev, apostlite Peetruse ja Pauluse mälestuspäev
* rahvusvaheline troopikapäev (International Day of the Tropics)

## Nimepäev

* Eestis – Peedo, Peedu, Peep, Peet, Peeter

## Ilmarekordid

* ...

## Viited

## Välislingid

* "29. juuni, ülemapostlite Peetruse ja Pauluse mälestuspäev", Meie Maa, 26. juuni 2008
# Serbia keel

| serbia keel (српски језик, srpski jezik) |
| --- |
| Hääldus | [ˈsr̩pskiː] |
| Kokku kõnelejaid |
12 miljonit |
| Keelesugulus |
Indoeuroopa keeled  balti-slaavi keeled   lõunaslaavi keeled    **serbia keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |  Serbia  Bosnia ja Hertsegoviina  Kosovo  Montenegro  Horvaatia (piirkondlik)  Põhja-Makedoonia (piirkondlik)  Rumeenia (piirkondlik) |
| Keelehoole |
Serbia keele normimisnõukogu |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
sr |
| ISO 639-2 |
srp |
| ██ Ametlik keel ██ Tunnustatud vähemuskeel |

**Serbia keel** (*srpski jezik*, *српски језик*) on üks lõunaslaavi keeltest. Seda räägib emakeelena umbes 12 miljonit inimest peamiselt Serbias, Montenegros, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias.

Serbia keeles kirjutamiseks kasutatakse nii kirillitsat kui ka ladina kirja. Serbia keel on väga lähedane bosnia ning horvaadi keelele. Neid kolme keelt on peetud ka serbia-horvaadi keele variantideks.

## Tähestik

 *Pikemalt artiklis Serbia tähestik*
Serbia kirillitsa tähed ladinakirjaliste vastetega.

**А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш
A B V G D Đ E Ž Z I J K L LJ M N NJ O P R S T Ć U F H C Č DŽ Š**
Tähtede järjekord on kummaski tähestikus erinev:

* Kirillitsa (азбука): А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш
* Ladina kiri (*abeceda*): A B C Č Ć D Dž Đ E F G H I J K L Lj M N Nj O P R S Š T U V Z Ž

## Märkused

## Välislingid

* Serbia nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
# Kosovo ja Metohija autonoomne provints

Serbia koos Kosovo ja Metohijaga
**Kosovo ja Metohija autonoomne provints** on Kosovo sõja järel 2008. aastal ühepoolselt iseseisvunud Kosovo ja Metohija piirkonna määratlus siiani kehtiva Serbia Vabariigi põhiseaduse järgi. Provintsi territooriumi üle omab *de facto* kontrolli Kosovo Vabariik.

Regioon toimis aastatel 1912–1999, sarnaselt Vojvodina autonoomse provintsiga, Belgradile allutatud provintsina (peamiselt sel ajal, kui Serbia kuulus tuumikriigina Jugoslaavia koosseisu).

## Vaata ka

* Kosovo sotsialistlik autonoomne provints (1945–1990)
# Serbia vapp

Serbia täisvapp
Serbia väike vapp
**Serbia vapp** on Serbia Vabariigi vapp.

17. augustil 2004 otsustas Serbia parlament võtta viisnurgaga vapi asemel taas kasutusele keskaegne vapp, mida viimati kasutati 19. sajandil. Tegemist on endise Obrenovićite dünastia vapiga.

Samal hääletusel otsustati võtta hümnina taas kasutusele "Bože pravde" ning asetada uue vapi kujutis lipu vasakusse vardapoolsesse nurka.

Otsus tehti häältega 183:0, kusjuures Sotsialistliku Partei saadikud boikoteerisid hääletust.

## Vapi kirjeldus

Vapil on Nemanjićite dünastia kroon kahe peaga valge kotka kohal.
Kotka rinnal oleval punasel vapil on kujutatud risti ja nelja kirillitsa tähte C. Need on esitähed lausest "Samo Sloga Srbina Spasava" (Ainult ühtsus päästab serblasi). Serbia valitsuse kodulehel esitatud kirjelduse kohaselt on tegemist hoopis nelja tulerauaga.

## Vapp kuni 2004

Pärast Teist maailmasõda võeti kasutusele Nõukogude liidu ja teiste sotsialistlike riikide vappide eeskujul kujundatud vapp. Traditsioonilise Serbia sümbolina pandi vapile ka nelja C-ga vapp, kuid ilma ristita.

1941-1944
Serbia vapp 1945–2004.
## Välislingid

* Uue riikliku sümboolika kirjeldus Serbia valitsuse lehel