# 1934

◄ |
19. sajand |
**20. sajand**
| 21. sajand

◄ |
1900. aastad |
1910. aastad |
1920. aastad |
**1930. aastad**
| 1940. aastad
| 1950. aastad
| 1960. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1930 |
1931 |
1932 |
1933 |
**1934**
| 1935
| 1936
| 1937
| 1938
| ►
| ►►

**1934. aasta** (**MCMXXXIV**) oli 20. sajandi 34. aasta.

## Sündmused maailmas

### Jaanuar

 *Pikemalt artiklis jaanuar 1934*
* 9. jaanuar – Eesti saadik Berliinis Karl Menning tegi lahkumisvisiidi Saksa Riigi presidendile Paul von Hindenburgile.
* 22. jaanuar – Riias arreteeriti Jaan Tõnissoni tehingutega seotud erukindral Dmitri Lebedev.
* 30. jaanuar – Eesti saadik Stockholmis Friedrich Akel esitas oma ärakutsekirja Rootsi kuningale Gustav Vle.

### Veebruar

 *Pikemalt artiklis veebruar 1934*
* 6. veebruar – Eesti saadik Berliinis Friedrich Akel esitas oma volitused Saksamaa presidendile Paul von Hindenburgile.

### Märts

* 1. märts - avati Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum praeguses **Müürivahe 12, Tallinn** hoones (ehk algselt **Tallinna Konservatooriumi** ruumides, Assauwe tornis).

### Aprill

* ...

### Mai

* 15. mai – Lätis leidis aset Ulmanise riigipööre.
* 23. mai – tulevahetuses USA politseiga hukkusid kurikuulsad röövlid-mõrvarid Bonnie ja Clyde.

### Juuni

* 30. juuni – Saksamaal toimus pikkade nugade öö, mil Adolf Hitler kõrvaldas sadu SA liikmeid.

### Juuli

* 22. juuli – FBI agendid tapsid Chicagos gangster John Dillingeri.

### August

* 19. august – Saksamaal anti rahvahääletuses kogu võimutäius Adolf Hitlerile.

### September

* 8. september – USAs puhkes laeval Morro Castle tulekahju, milles hukkus 137 inimest.
* 12. september – Genfis sõlmiti üksmeele ja koostöö leping Eesti, Läti ja Leedu vahel.

### Oktoober

* ...

### November

* ...

### Detsember

* ...

## Sündmused Eestis

### Jaanuar

* 3. jaanuar – lasti liikvele kahesendine vahetusraha.
* 4. jaanuar – USA saadik John van Antwerp MacMurray esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
* 15. jaanuar – sisemaistel postisaadetistel keelati Eesti saksakeelsete kohanimede tarvitamine.
* 15. jaanuar – Konstantin Päts seati Põllumeestekogude poolt riigivanema kandidaadiks.
* 21. jaanuar – algas Tallinnast Monte Carlosse kulgev tähesõit, millest võttis osa 17 autot.
* 24. jaanuar – hakkas kehtima muudetud põhiseadus, mis nägi ette riigivanema valimise rahva poolt viieks aastaks.
* 29. jaanuar – August Tõruvere valiti Alatskivi vallavanemaks.
* 30. jaanuar – toimus Eesti Olümpiakomitee korraline aasta peakoosolek, kus arutati Berliini olümpiamängudeks ettevalmistust; ühtlasi valiti komitee uueks esimeheks Johan Laidoner
* 31. jaanuar – August Tepp esitas end kirjas Riigikogu juhatusele Riigivanema kandidaadiks.

### Veebruar

* 1. veebruar – Eesti vanim politseinik, allkonstaabel Jaan Kulmann, sai 70-aastaseks.
* 6. veebruar – Hariton Berezin valiti Mustvee alevivanemaks.
* 7. veebruar – August Jukk valiti Jõgeva alevivanemaks.
* 8. veebruar – registreeriti Konstantin Pätsi Riigivanemaks Valimist Korraldav Komitee.
* 12. veebruar – Johan Laidoner valiti Viljandi aukodanikuks.
* 15. jaanuar – välismaistel postisaadetistel keelati Eesti saksakeelsete kohanimede tarvitamine.
* 15. veebruar – Nõukogude Liidu täievoliline esindaja Aleksei Ustinov esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
* 17. veebruar – registreeriti ühing Vabadussõjalaste Rahvaliikumine.
* Veebruaris ilmus Heiti Talviku esimene luulekogu "Palavik".
* 21. veebruar – Narvas toimus suusamaraton, kus esimest korda selgitati Eesti meister sellel alal. 50 km pikkuse distantsi võitis Edgar Siitan ajaga 3:41.24.
* 28. veebruar – Eesti esimeseks meistriks jäähokis tuli Tallinna Kalev, kes finaalis võitis Akadeemilist Spordiklubi 3:0

### Märts

* 1. märts – toimus teine rahvaloendus, mille käigus loendati Eestis 1 126 134 inimest (88,2% eestlasi).
* 4. märts – Eesti jääpallikoondise 20. sajandi viimane, 11. maavõistlus, kus Porvoos kaotati Soomele 3:6
* 7. märts – Soome eestlane Kalevi Kotkas ületas esimese eurooplasena Brasiilias Rio de Janeiros kõrgushüppes 2 meetrit.
* 12. märts – riigivanem Konstantin Päts kehtestas üleriigilise kaitseseisukorra ja määras Johan Laidoneri kaitsevägede ülemjuhatajaks.
* 12. märts – Kaitsevägede ülemjuhataja Johan Laidoner keelas poliitilised koosolekud nii kinnistes ruumides kui ka lahtise taeva all, samuti rongkäigud.
* 12. märts – Soomes Salpausselkä suusamängudelt võtsid esimest korda osa Eesti murdmaasuusatajad.
* 14. märts – moodustati Eesti Võimlejate Liit.
* 16. märts – Riigikogu kiitis valitsuse erakorralised meetmed heaks.
* 24. märts – registreeriti Kindral Johan Laidoneri Riigivanemaks Valimist Korraldav Selts.
* 24. märts – Jaan Inno valiti Koorküla vallavanemaks.

### Aprill

* 1. aprill – lahutati Kohtuministeerium ja Siseministeerium.
* 10. aprill – Riigikogu põllumeeste kogude rühm esitas ettepaneku vähendada Riigikogu liikmete arvu 50-ni.
* 20. aprill – Tapal hävis tulekahjus 12 elumaja kõrvalhoonetega.
* 25. aprill – riigivanem Konstantin Päts nimetas alates 1. maist 1934 Tallinna linnapeaks Jaan Sootsi.
* 25. aprill – Vabariigi Valitsus nimetas alates 1. maist 1934 Nõmme linnapeaks Ludvig Mühlbachi, Tartu linnapeaks Aleksander Tõnissoni ja Narva linnapeaks Jaan Lutsu.
* 26. aprill – Roomas toimusid Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses, kus Eestit esindas vaid kaks maadlejat, kellest August Neo sai hõbemedali..

### Mai

* 2. mai – Tallinnas avati Ülemiste tsiviillennuväli.
* 13–14. mai – valiti Nõmküla vallavolikogu.
* 25. mai – Valitsuse ettepanekul kuulutas riigivanem oma dekreediga välja koolireformi kava. Enam tähelepanu pöörati kutseharidusele. Koolikohustust lühendati 16-lt eluaastalt 14-le. Algkool muudeti 4-klassiliseks. Sellele järgnesid 5-klassiline keskkool ja 3-klassiline gümnaasium.
* 29. mai – Tallinnas tegi esimese lennu esimene Eestis konstrueeritud lennuk PON-2 Enn.

### Juuni

* 2. juuni – Tartus algasid Eesti riigi lipu 50. aastapäeva pidustused.
* 3. juuni – eelmise päeva lipu pidustuste raames avati Otepää kiriku seinal bareljeefid, mis EÜS oli lipu õnnistamisele pühendanud.
* 13. juuni – valitsus otsustas, et riigistab osaühisuse Raadio-Ringhääling.
* 14. juuni – Valdeku laskeväljal hukkus mürsuplahvatuses 10 Tondi sõjakooli aspiranti ning vigastada sai üle 20 sõjaväelase.
* 15.–17. juuni – Tallinnas toimusid I Eesti Mängud. Mängudelt võttis osa üle 3000 võimleja ja 500 sportlase.
* 18. juuni – asutati Eesti Veespordi Liit; selle põhikiri registreeriti 5. jaanuar 1935.
* 19. juuni – EELK kirikukogu valis uueks piiskopiks Tartu Ülikooli teoloogiaprofessori Hugo-Bernhard Rahamäe.
* 23. juuni – Võnnu lahingu aastapäeva tähistati esimest korda võidupühana.
* 29. juuni – toimus Eesti-Leedu jalgpallimaavõistlus, mis jäi viiki 1:1.

### Juuli

* ...

### August

* 1. august – lasti käibele 1-kroonine metallvahetusraha.
* 17. august – Vabariigi Valitsus vabastas ametist Irboska vallavanema Nikita Semjonovi.
* 18.–20. august – Soome president Pehr Evind Svinhufvud oli visiidil Eestis.

### September

* 15. september – avati Tallinna Kunstihoone.
* 15. september – Pärnu linna delegatsioon andis riigivanem Konstantin Pätsile Pärnu aukodaniku diplomi.
* 15. september – riigivanem Konstantin Päts kohtus V Riigikogu rühmade esindajatega.
* 16. september – Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop Hugo Bernhard Rahamägi ordineeriti piiskopiks.
* 21. september – Valdu Rannaleet ületas purilennukil Sinilind Soome lahe.

### Oktoober

* 1. oktoober – loodi Valitsuse Informatsiooni ja Propaganda Talitus.
* 2. oktoober – Riigivanema otsusega lõpetati V Riigikogu istungjärk.

### November

* 2. november – asutati Inseneride Koda.
* 17. november – ilmus lavakunsti kuukirja "Teater" esimene number.

### Detsember

* 12. detsember – esimest korda anti välja riigivanema kirjandusauhinnad, pärjatuiks osutusid Anton Hansen Tammsaare ja Karl-August Hindrey.
* 21. detsember – jõustus 18. detsembril antud Siseministri sundmäärus nr 19 trükitoodete suhtes, perioodilised trükitooted pidid avaldama ametlikke teadaandeid.
* Aasta lõpus ilmub kaks tähelepanuväärset ajaloolist romaani: "Ümera jõel" (autor: Mait Metsanurk) ja "Surnud majad" (autor: August Mälk).

## Sündinud

 *Pikemalt artiklis Sündinud 1934*
* 7. jaanuar – Charlie Jenkins, USA kergejõustiklane
* 7. jaanuar – Abel Posse, Argentina kirjanik ja diplomaat
* 10. jaanuar – Leonid Kravtšuk, Ukraina poliitik
* 11. jaanuar – Jean Chrétien, Kanada poliitik
* 27. jaanuar – Édith Cresson, Prantsuse poliitik
* 1. veebruar – Andres Sööt, eesti filmilooja
* 2. veebruar – Otar Ioseliani, gruusia filmirežissöör
* 10. veebruar – Ilona Laaman, eesti luuletaja
* 11. veebruar – Manuel Noriega
* 24. veebruar – Bettino Craxi, Itaalia poliitik
* 27. veebruar – Ralph Nader, USA poliitaktivist
* 3. märts – Jacek Kuroń, Poola poliitik
* 6. märts – Mihhail Žvanetski, humorist
* 9. märts – Juri Gagarin, kosmonaut
* 26. märts – Herald Eelma, eesti graafik
* 1. aprill – Vladimir Pozner, teleajakirjanik
* 15. aprill – Kuulo Kalamees, eesti seeneteadlane
* 18. aprill – Arne Mikk, eesti ooperilavastaja
* 22. aprill – Ene-Margit Tiit, eesti matemaatik
* 24. aprill – Shirley MacLaine, USA filminäitleja
* 4. mai – Tatjana Samoilova, vene teatri- ja filminäitleja
* 8. mai – Udo Petersoo
* 21. mai – Gleb Panfilov, filmirežissöör
* 30. mai – Aleksei Leonov, kosmonaut
* 6. juuni – Albert II, Belglaste kuningas
* 10. juuni – Valli Naelapea, eesti luuletaja
* 29. juuni – Taavo Virkhaus, eesti dirigent
* 1. juuli – Sydney Pollack, USA filmirežissöör
* 1. juuli – Ester Pajusoo, eesti näitleja
* 1. juuli – Nasta Pino, eesti ajakirjanik
* 4. juuli – Colin Welland, Briti näitleja ja stsenarist
* 7. juuli – Rein Einasto, eesti geoloog
* 11. juuli – Giorgio Armani, moekunstnik
* 12. juuli – Van Cliburn, USA pianist
* 13. juuli – Wole Soyinka, Nigeeria kirjanik
* 13. juuli – Aleksei Jelissejev, kosmonaut
* 16. juuli – Õie Orav, eesti filmiloolane
* 19. juuli – Hilja Varem, eesti näitleja
* 2. august – Valeri Bõkovski, kosmonaut
* 2. august – Ain-Elmar Kaasik, eesti arstiteadlane
* 2. august – Tatjana Elmanovitš, eesti filmiteadlane
* 2. august – Lembit Valt, eesti filosoof
* 3. august – Jonas Savimbi, Angola poliitik
* 4. august – Allan Murdmaa, eesti arhitekt
* 16. august – Pierre Richard, prantsuse koomik
* 22. august – Norman Schwarzkopf, USA kindral
* 30. august – Anatoli Solonitsõn, vene filminäitleja
* 4. september – Eduard Hill, estraadilaulja
* 6. september – Tiiu Lass, eesti keraamik
* 13. september – Tamara Milaškina, vene ooperilaulja
* 19. september – Brian Epstein
* 20. september – Sophia Loren, itaalia filmitäht
* 21. september – Leonard Cohen, Kanada laulja
* 22. september – Mart Niklus, eesti vabadusvõitleja
* 22. september – Helga Nõu, eesti kirjanik
* 23. september – Per Olov Enquist, rootsi kirjanik
* 26. september – Winnie Mandela
* 28. september – Brigitte Bardot, prantsuse filminäitleja
* 7. oktoober – Ulrike Meinhof
* 13. oktoober – Nana Mouskouri, laulja
* 18. oktoober – Kir Bulõtšov, ulmekirjanik
* 19. oktoober – Kalju Terasmaa, eesti muusik
* 22. oktoober – Georgi Jungvald-Hilkevitš, Venemaa filmilavastaja, -produtsent ja -stsenarist
* 5. november – Kira Muratova, filmirežissöör
* 9. november – Carl Sagan, USA astronoom
* 9. november – Ingvar Carlsson, Rootsi poliitik
* 10. november – Ülle Ulla, eesti baleriin ja näitleja
* 19. november – Valentin Ivanov, Nõukogude Liidu jalgpallur
* 24. november – Alfred Schnittke, helilooja
* 28. november – Kaljo Põllu, eesti graafik
* 8. detsember – Alissa Freindlihh, filminäitleja
* 18. detsember – Boriss Volõnov, kosmonaut
* 21. detsember – Hendrik Krumm, Eesti laulja
* 26. detsember – Richard Swinburne, inglise filosoof
* 27. detsember – Larissa Latõnina, Nõukogude Liidu sportvõimleja, edukaim sportlane olümpiamängudel 18 medaliga

## Surnud

* 1. jaanuar – Jakob Wassermann, saksakeelne kirjanik
* 1. jaanuar – Gustav Märja, Petseri konstaabel
* 31. jaanuar – Walter Wellman, USA lennunduspioneer
* 11. veebruar – Fritz Klatte, saksa keemik
* 18. veebruar – Albert I, Belglaste kuningas
* 23. veebruar – Edward Elgar, briti helilooja
* 7. märts – Ernst Enno, eesti kirjanik
* 14. märts – João do Canto e Castro, Portugali sõjaväelane ja poliitik
* 23. mai – Clyde Barrow ja Bonnie Parker
* 11. juuni – Lev Võgotski, Nõukogude psühholoog ja eripedagoog.
* 1. juuli – Ernst Röhm (tapeti)
* 4. juuli – Marie Curie
* 25. juuli – Nestor Mahno
* 2. august – Paul von Hindenburg, Saksa kindral ja poliitik
* 9. oktoober – Alexander von Kluck, saksa sõjaväelane
* 16. november – Alice Liddell, Lewis Carrolli raamatu "Alice Imedemaal" nimitegelase prototüüp
* 1. detsember – Sergei Kirov, nõukogude riigitegelane (tapeti)

## Nobeli auhinnad

* füüsika – auhinda välja ei antud
* keemia – Harold Clayton Urey
* meditsiin – George Hoyt Whipple, George Richards Minot, William Parry Murphy
* kirjandus – Luigi Pirandello
* rahu – Arthur Henderson

## Viited

## Välislingid

* Eesti Kroonika 1934