Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sümbioos

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib organismide kooselust üldse; sümbioosi all mõistetakse sageli vastastikku kasulikku kooselu – mutualismi* |

---

**Sümbioos** (vanakreeka keelest *σύν* 'koos' ja *βίωσις* 'elamine') on eri liikidesse kuuluvate organismide (**sümbiontide**) vaheline kooselu.

Mõistet kasutasid esimestena Albert Frank 1877. aastal ja De Bary oma 1879. aastal Strasbourgis ilmunud monograafias "Die Erscheinung der Symbios".

Sageli peetakse sümbioosi all silmas vaid mutualismi – kahe eri liigist organismi (sümbiondi) obligaatset ehk mõlemale kasulikku ja ühtaegu möödapääsmatult vajalikku kooselu, kuid sümbioos hõlmab lisaks mutualismile veel vastastikku neutraalseid (kommensalism), ühele kasulikku ja teisele kahjulikku (parasitism), ühele neutraalset ja teisele kahjulikku (amensalism) ning väga harva esinevat vastastikku kahjulikke (sünnekroos) kooselu vorme. Näiteks mutualismiga on tegu vetika ja seene sümbioosi puhul samblikes.

## Vaata ka

* konsortsium (ökoloogia)
* sümbiogenees
# Rohevetikad

| Rohevetikad |
| --- |
|   |
| Taksonoomia |
| Riik |
Protistid (*Protista*) või taimed (*Plantae*)  |
| Hõimkonnad |
|

Rohevetiktaimed (*Chlorophyta*)
Mändvetikad (*Charophyta*)
 |

Rohevetikad kividel Toila mererannas
**Rohevetikad** on rühm taimi.

Nad on vetikad, millest on arenenud embrüofüüdid. Rohevetikate hinnanguline liikide arv on 6000 – 10 000.

## Ehitus

Rohevetikate ehitus on võrreldes teiste vetikatega (puna- ja pruunvetikad) kõige mitmekesisem. Leidub nii üherakulisi viburitega või viburiteta, koloniaalseid vorme kui ka hulkrakseid. Lihtsaima struktuuriga rohevetikad on niitjad, täiuslikematel on plaatjas tallus. Suurus on mõnest mikromeetrist kuni mõnekümne sentimeetrini.

Rohevetikate hulgas leidub erakordselt suurte rakkudega organisme: mummvetikas, vullvetikas, *Acetabularia*.

## Elupaik

Enamik rohevetikaid elab mageveekogudes. Vähesed suudavad elada mullapinnal või selle pindmistes kihtides. Mõned liigid on kohastunud eluks teistel taimedel. Osa üherakulisi rohevetiktaimede liike elab sümbiontidena teistes organismides.

## Süstemaatika

Rohevetikate süstemaatika on aegade jooksul teinud läbi mitmeid muutusi. Ka tänapäeval omab see mõiste mitmetasandilisust ja sellega kaasnevat mitmetähenduslikkust. Kõige laialdasemalt saab rohevetikaid lugeda koos maismaataimedega üheks monofüleetiliseks rühmaks. Selles kontekstis nimetatakse neid **rohelisteks taimedeks**.

Kitsamates tähendustes võib rohevetikateks lugeda klorobionte (*Chlorobionta*), kui neist maha arvata maismaataimed.

Rohevetikad saab liigitada ka kaheks suureks klaadiks: rohevetikad *sensu stricto* ehk *Chlorophyceae* ja mändvetikad *sensu lato*. See liigitus on vaieldav, kuna kumbki klass ei pruugi olla monofüleetiline.See on kõige liigirikkam vetikahõimkond (umbes 8000 liiki). Ka ehituse poolest on rohevetikad kõige mitmekesisemad. Nad võivad olla üherakulised viburitega või viburiteta, aga ka koloonialised või hulkraksed. Kõige lihtsama ehitusega hulkraksed rohevetikad on niitjad, täiuslikumad – plaatja tallusega. Erinevate liikide suurus varieerub mõnest mikromeetrist mõnekümne sentimeetrini.

Rohevetikad sarnanevad oma rakkude ehituse ja pigmentide sisalduse poolest kõrgemate taimedega. Nende rakukest koosneb põhiliselt tselluloosist. Erinevatel rohevetikate liikidel on kromatofooride kuju, suurus ja asend ja arv erinev. Peamine kromatofoorides esinev pigment on klorofüll. Enamikul rohevetikate varuaineks on tärklis.

Rohevetiktaimedel esinevad kõik suguta ja sugulise paljunemise viisid. Elutsüklid on neil erinevad, enamikul domineerib gametofüüt.

### Süstemaatika

* *Chlorophyta*
	+ *Chlorophyceae*
	+ *Ulvophyceae*
	+ *Trebouxiophyceae*
* *Chlorokybales*
* *Klebsormidiales*
* *Zygnematales*
* *Desmidiales*
* *Coleochaetales*
* *Charales*

## Vaata ka

* pruunvetikad
* punavetikad
# Kriitilises seisundis

**Kriitilises seisundis** (varem *äärmiselt ohustatud*; inglise keeles *critically endangered* – CR) on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku kategooria, kuhu kuuluvad liigid, mille looduses väljasuremise oht kriitiliselt suur.

Rahvusvaheline Looduskaitseliit arvab 2023. aasta jaanuari seisuga kriitilises seisundis olevaks 9251 liiki.

## Viited
# Mary Shelley

Mary Shelley, Richard Rothwelli portreemaal (1840)
**Mary Shelley** (sünninimega **Mary Godwin**; 30. august 1797 London – 1. veebruar 1851 London) oli inglise kirjanik, ulmeraamatu "Frankenstein ehk Moodne Prometheus" autor.

Shelley sündis kuulsa feministi kirjanik Mary Wollstonecrafti ja anarhisti filosoof William Godwini teise lapsena. Shelley ema suri 10 päeva pärast sünnitust ning Shelley jäi ema poolõe Fanny Imlay kasvatada. Shelley isa hülgas lapse ning abiellus teise naisega.

Shelley sai hea hariduse vaatamata sellele, et tollal omandasid mingisugusegi hariduse vaid vähesed tüdrukud.

30. detsembril 1816 abiellus ta inglise luuletaja Percy Bysshe Shelleyga.

Eesti keeles on tema teostest ilmunud romaan "Frankenstein ehk Moodne Prometheus" Boris Kaburi tõlkes (värsid, kommentaarid ja järelsõna Astrid Reinla, esmatrükk sarjas Mirabilia 1984, kordustrükid 2002, 2007, 2018), Malvina G. Vogeli mugandusena Jana Linnarti tõlkes (1999), ning jutustused "Ferdinando, Eboli krahv", "Kuri silm" ja kogumiku nimijutustus "Unenägu" 2003 aastal Eva Lutsu tõlkes.

## Looming

### Romaanid

* "Frankenstein" (1818)
* "Valperga" (1823)
* "The Last Man" (1826)
* "Perkin Warbeck" (1830)
* "Lodore" (1835)
* "Falkner" (1837)

### Lühijutud

* "Mathilda"
* "The Sisters of Albano"
* "The Transformation"
* "Valerius:The Reanimated Roman"

## Välislingid

* Peeter Olesk "Romaaniülikool: Mary Shelley "Frankenstein"" EPL, 21.06.2007
# Meduus

Video meduusist *Chrysaora hysoscella* Monterey lahes USA-s 2003. aastal
Meduusid
Jaapani vulkaanilise Smithi saare vetes umbes 800 meetri sügavusel salvestatud video meduusist. See holotüüp esindab uut liiki, millele pandi nimeks *Santjordia pagesi*
**Millimallikas** ehk **meduus** on teatud ainuõõssete suguline arengujärk ehk põlvkond. Vastavat sugutut arengujärku nimetatakse polüübiks. Enamasti on meduus vagiilne (vabalt liikuv/hõljuv) ja polüüp sessiilne (kinnitunud).

Meduusid tekivad harilikult polüüpide pungumise teel.

Meduus esineb ainuõõssete hõimkonna hüdra- ja karikloomadel.

Meduuside keha on läbipaistev ja see koosneb kausjast või kellukjast kummikust ning kõlgust. Kummiku servaosadest lähtuvad kõrverakkudega varustatud kombitsad. Üksnes väheste meduuside, näiteks portugali sõjalaevukese kõrverakud on inimesele ohtlikud.

Meduusid suudavad natuke liikuda, lastes oma kummikusse vett sisse ja surudes kummikut kokku: vesi voolab kummikust tahapoole välja ja tõukab meduusi ettepoole. See töötab vaikses vees, aga pinnahoovuste ja tormide vastu meduus ei saa. Sageli, ka Eestis, heidab torm tuhandete kaupa meduuse kaldale.

Läänemeres võib kohata meriristi meduusi arengujärku.

Meduuside õõnsustes on statoliidid, mis annavad närvirakkude kaudu teada asendi muutusest.

Meduusi nimetus pärineb antiikmütoloogiast, kus Medusa oli koletis, kelle juusteks olid maod. Kõik, kes Medusat nägid, muutusid kiviks. Meduusi kummiku küljest langevad kombitsad hõljuvad vees umbes samamoodi kui juuste asemel olevad maod võiksid õhus liikuda.

## Vaata ka

* Polüüp

## Viited
# Steffi Graf

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Saksamaa endisest tennisistist; Austria kergejõustiklase kohta vaata artiklit Stephanie Graf.* |

---

|  |
| --- |
|  Steffi Graf (2010) |
|  |
| Tennis |
| Kuld | 1988 | üksikmängus |
| Hõbe | 1992 | üksikmängus |
| Pronks | 1988 | paarismängus |

**Steffi Graf** (õieti **Stefanie Maria Graf**; sündinud 14. juunil 1969 Mannheimis) on Saksamaa endine tennisist, kes oli maailma esimängija ja on olümpiavõitja. Teda peetakse üheks ajaloo parimaks naistennisistiks. Ta võitis kokku 22 suure slämmi turniiri.

## Elulugu

Grafi elukutselise tennisisti karjäär algas 1982. aastal. WTA edetabelis tõusis ta maailma esinumbriks 17. augustil 1987 ja püsis sellel kohal kokku 377 nädalat. 1988. aasta oli tema kõige edukam, mil ta võitis neli suure slämmi turniiri ja lisaks tuli Souli olümpiamängudel olümpiavõitjaks. Tema sellist saavutust hakati kutsuma kuldseks suureks slämmiks.

Aastatel 1986–1989 ja 1999 valiti Graf Saksamaa aasta naissportlaseks.

Graf lahkus profispordist 1999. aastal, kui ta oli 30-aastane ja asus WTA edetabelis kolmandal kohal.

Ta algatas ja ka rahastas heategevusorganisatsiooni Children For Tomorrow.

## Suure slämmi turniiride võidud

| Aasta | Turniir | Vastane | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1987 | Australian Open | Martina Navrátilová | 6 : 4, 4 : 6, 8 : 6 |
| 1988  | Australian Open | Chris Evert | 6 : 1, 7 : 6 |
| Roland Garros | Natalia Zvereva | 6 : 0, 6 : 0 |
| Wimbledon  | Martina Navrátilová | 5 : 7, 6 : 2, 6 : 1 |
| US Open  | Gabriela Sabatini | 6 : 3, 3 : 6, 6 : 1 |
| 1989 | Australian Open | Helena Suková | 6 : 4, 6 : 4 |
| Wimbledon  | Martina Navrátilová | 6 : 2, 6 : 7, 6 : 1 |
| US Open  | Martina Navrátilová | 3 : 6, 7 : 5, 6 : 1 |
| 1990 | Australian Open | Mary Joe Fernández | 6 : 3, 6 : 4 |
| 1991 | Wimbledon  | Gabriela Sabatini | 6 : 4, 3 : 6, 8 : 6 |
| 1992 | Wimbledon  | Monica Seles | 6 : 2, 6 : 1 |
| 1993 | Roland Garros | Mary Joe Fernández | 4 : 6, 6 : 2, 6 : 4 |
| Wimbledon  | Jana Novotná | 7 : 6, 1 : 6, 6 : 4 |
| US Open  | Helena Suková | 6 : 3, 6 : 3 |
| 1994 | Australian Open | Arantxa Sánchez Vicario | 6 : 0, 6 : 2 |
| 1995 | Roland Garros | Arantxa Sánchez Vicario | 7 : 5, 4 : 6, 6 : 0 |
| Wimbledon  | Arantxa Sánchez Vicario | 4 : 6, 6 : 1, 7 : 5 |
| US Open  | Monica Seles | 7 : 6, 0 : 6, 6 : 3 |
| 1996 | Roland Garros | Arantxa Sánchez Vicario | 6 : 3, 6 : 7, 10 : 8 |
| Wimbledon  | Arantxa Sánchez Vicario | 6 : 3, 7 : 5 |
| US Open  | Monica Seles | 7 : 5, 6 : 4 |
| 1999 | Roland Garros | Martina Hingis | 4 : 6, 7 : 5, 6 : 2 |

## Isiklikku

Steffi Graf oli tippsportlasena 176 cm pikk ja kaalus 64 kg.

2001. aastast on ta abielus Andre Agassiga ja neil on kaks last: poeg Jaden Gil (sündinud 2001) ja tütar Jaz Elle (sündinud 2003).

Samal aastal ütles ta Saksa ajalehele Handelsblatt, et eelistab, kui teda kutsutakse Stefanie, aga mitte Steffi.

## Viited

## Välislingid

* Steffi Grafi koduleht
# Batüskaaf

Batüskaaf Trieste mõni hetk enne oma kuulsat laskumist Vaikse ookeani Mariaani süvikusse, 23. jaanuar 1960
**Batüskaaf** on iselaskuv autonoomne süvaveeliikur, mis on mõeldud süvamerre laskumiseks ja selle uurimiseks. Tüüpiline batüskaaf koosneb mingi vedelikuga täidetud metallkorpusest (kandekehast) ja sellele kinnituvast meeskonnakabiinist. Batüskaafiga sarnaneb batüsfäär, millel aga puudub eristatav kandekeha.

Sõna "batüskaaf" võttis kasutusele 1930. aastatel esimese süvaveeliikuri FNRS-2 konstruktor Auguste Piccard.

## Tuntud batüskaafe

* FNRS-2
* FNRS-3
* DSV-0 Trieste
* DSV-1 X-2 Trieste II
* Archimède

## Vaata ka

* Batüsfäär
* Mesoskaaf

## Välislingid

* Retk maailmamere sügavaimasse punkti. forte.delfi.ee, 15. jaanuar 2010
# 24. juuni

|  |
| --- |
| << **Juuni** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 2026 |

**24. juuni** on Gregoriuse kalendri 175. (liigaastal 176.) päev. Juliuse kalendri järgi 11. juuni (1901–2099).

## Sündmused

### Eestis

* 1841 – Nikolai I kinnitatud seadusega võeti kroonutalupojad ja kroonuvaldused Balti kubermangudes kroonu hoolduse alla kõigis üksikasjades.
* 1846 – Nikolai I kinnitas Liivimaa uue talurahvaseaduse printsiibid.
* 1917 – Tallinnas lõppesid Eestimaa kergejõustiku esivõistlused, kus esimest korda selgitati Eesti meistreid (küll mitteametlikult) kergejõustikus.
* 1923 – Kaunases toimus Eesti-Leedu maavõistlus jalgpallis, mille Eesti võitis 6:0. See oli ühtlasi Eesti esimene võit jalgpallimaavõistlustel; see oli Eesti 6. maavõistlusmäng.
* 1926 – Suure-Jaanis avati Vabadussõja mälestussammas "Lembit".
* 1933 – Läti president Alberts Kviesis külastas Lasnamäe lennuvälja, kus talle anti Eesti sõjaväelenduri märk.

### Maailmas

* 1941 – Saksa armee hõivas Kaunase.
* 1945 – Moskvas Punasel Väljakul toimus võiduparaad.
* 1947 – piloot Kenneth Arnold jälgis Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis üheksat ülikiiret tundmatut lendavat objekti, mille kohta ta võttis kasutusele mõiste "lendavad taldrikud" (*flying saucers*).

## Sündinud

 *Pikemalt artiklis Sündinud 24. juunil*
* 1838 – Jan Matejko, poola maalikunstnik
* 1842 – Ambrose Bierce, Ameerika Ühendriikide kirjanik
* 1898 – Armin Öpik, eesti geoloog
* 1904 – Lydia Aadre, eesti ooperilaulja
* 1908 – Alfons Rebane, Eesti ja Saksamaa sõjaväelane
* 1908 – Eerik Teentalu, eesti politseinik
* 1911 – Juan Manuel Fangio, Argentina vormelisõitja
* 1929 – Uno Puusaag, eesti balletitantsija
* 1932 – Heli Lääts, eesti laulja
* 1953 – Ivo Lill, eesti klaasikunstnik
* 1961 – Diomid (Dzjuban), ukraina päritolu õigeusu vaimulik
* 1962 – Jaanus Teppan, eesti suusataja
* 1969 – Sakarias Jaan Leppik, Eesti muusik, vaimulik ja poliitik
* 1970 – Andres Raag, eesti näitleja
* 1978 – Pantelís Kafés, kreeka jalgpallur
* 1987 – Lionel Messi, Argentina jalgpallur

## Surnud

 *Pikemalt artiklis Surnud 24. juunil*
* 1932 – Ernst Põdder, kindralmajor (aastast 1918), 1917. aastal Vene armee koosseisus moodustatud eesti rahvusväeosade ja Omakaitse (1917) organiseerijaid, oli muu hulgas üldjuht sõjas Balti Maaväe (Landeswehr) vastu (1919).
* 1979 – István Örkény, ungari kirjanik
* 2004 – Milvi Koidu, eesti näitleja
* 2021 – Noynoy Aquino, Filipiinide poliitik, riigi president 2010–2016
* 2025 – Ene Järvis, eesti näitleja
* 2025 – Kirile Loo, eesti laulja

## Pühad

* jaanipäev
* kristlikus kirikus Ristija Johannese sünnipüha

## Nimepäev

* Eestis – Annes, Ants, Hannes, Hans, Jaan, Jan, Janek, Janno, Johan, Johannes, Juhan, Juho, Jukk, Juss

## Ilmarekordid

* ...

## Viited