Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kuldsammal

| Kuldsammal |
| --- |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Lehtsammaltaimed *Bryophyta*  |
| Klass |
Lehtsamblad *Bryopsida*  |
| Selts |
Ulmikulaadsed *Hypnales*  |
| Sugukond |
Tömpkaanikulised *Amblystegiaceae*  |
| Perekond | **KuldsammalCampylium*  |

**Kuldsammal** (*Campylium*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike

* *Campylium protensum* – roomav kuldsammal
* *Campylium stellatum* – täht-kuldsammal
# Lehtsammaltaimed

| Lehtsammaltaimed |
| --- |
|  Lehtsammaltaimi Ernst Haeckeli teosest "Kunstformen der Natur", 1904 |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond | **LehtsammaltaimedBryophyta*  |

**Lehtsammaltaimed** (*Bryophyta*) on taimede hõimkond, kuhu kuuluvad väikesed pehmed, tavaliselt 1–10 cm pikkused, harva pikemad sammaltaimed. Enamasti kasvavad nad puhmas (kolooniates).

Maailmas tuntakse umbes 10 000 liiki lehtsammaltaimi.

## Ajalugu

Lehtsammaltaimedest on säilinud vähe fossiile, sest nad on pehmed ja haprad. Sellepärast ei ole täpselt teada, millal nad tekkisid. Vaieldamatult on lehtsammaltaimede fossiile leitud 1972. aastal Antarktikas ja Venemaal Permi ladestust. On väidetud, et sammaltaimed eksisteerisid juba siluris.

## Samblaaed

19. sajandi algul tabas Briti saari ja USA-d samblakasvatamise mood. Sel ajal rajati palju samblaaedu, millest osa on säilinud tänapäevani. Samblaaiad ehitati tavaliselt madala katusega ja põhja poole avatuna, et varju säilitada. Samblad kasvavad paremini niiskes keskkonnas, sellepärast tuleb samblaaedu korrapäraselt niisutada.

## Kasutamine

Loodusest korjatud sammaldele on maailmas märkimisväärne turg. Terveid taimi kasutatakse samamoodi nagu õistaimi lillepoodides, eluruumide kaunistamiseks ja ikebanade valmistamiseks.

Kõdunev turbasammal moodustab turba, mida kasutatakse kütusena. Sellepärast kasutatakse kõdunevat turbasammalt pinnaselisandina selle viljakuse suurendamiseks, eriti puukoolides ja taimelavadel. Enne müümist seda nopitakse ja kuivatatakse. Turbasambla kogumist ei tohi segi ajada turba kaevandamisega. Turbasammal on taastuv loodusvara, sest seda saab korjata nii, et ta tagasi kasvab, kuid turba taastumine on märgatavalt aeglasem, mistõttu seda alati ei loetagi taastuvaks loodusvaraks.

Turbasamblad imavad tugevalt niiskust ja on kergete antibakteriaalsete omadustega. Sellepärast on neid minevikus kasutatud haavade sidumiseks, mõnikord ka mähkmete valmistamiseks ja isegi tampoonide asemel.

Suure imavuse tõttu on märga sammalt kasutatud tulekustutusvahendina. Ühe lehtsambla teaduslik nimi *Fontinalis antipyretica* tähendab kreeka keeles tulevastast.

## Tõrjumine

Sammalde kasvu takistamiseks ja sammalde hävitamiseks on hulgaliselt vahendeid:

* vee juurdepääsu vähendamine kastmise lõpetamise või pinnase kuivendamisega
* otsese päikesekiirguse suurendamine
* konkureerivate taimeliikide, näiteks rohttaimede kasvatamine
* pinnase pH suurendamine lubja lisamisega
* raudsulfaat ja raudammooniumsulfaat on enamiku samblatõrjevahendite koostises
* tallamine ja väljakitkumine – samblad taluvad neid teistest taimedest halvemini.

Sammalde hävitamine ei väldi nende uuestikasvamist, kui säilivad selleks soodsad tingimused.

## Klasse

* *Andreaeobryopsida*
* *Andreaeopsida* – lõhiskuparsamblad
* *Bryopsida* – lehtsamblad
* *Oedipodiopsida*
* *Polytrichopsida* – karusamblad
* *Sphagnopsida* – turbasamblad
* *Tetraphidopsida* – känniksamblad
* *Takakiopsida*
# Lehtsamblad

| Lehtsamblad |
| --- |
|  Püstlehine kaksikhambake *Dicranella varia* |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Lehtsammaltaimed *Bryophyta*  |
| Klass | **LehtsambladBryopsida*  |

**Lehtsamblad** (*Bryopsida*) on lehtsammaltaimede hõimkonna liigirikkaim klass: sellesse kuulub umbes 95% sammaltaimedest. Lehtsamblaid on kirjeldatud umbes 11 500 liiki.

Minevikus arvati lehtsammalde hulka kõik lehtsammaltaimed, aga hiljem hakati neil vahet tegema. Lehtsamblaid eristab teistest lehtsammaltaimedest see, et nende eoslatel on artrodontsed hambad. Teisisõnu on hambad üksteisest eraldatud ja kasvanud otse aluse külge. Hambad on näha siis, kui neid ümbritsev eoslakate ära kukub. Ülejäänud lehtsammaltaimedel on eoslatel nematodontsed hambad ehk teisisõnu on hambad kasvanud eoslakatte külge või siis tuleb näiteks eoslakate ära koos hammastega.

Eosla ehitus ja areng on väga tähtsad niihästi lehtsammalde rühmitamiseks kui liigitamiseks. Enamikul lehtsammaldel on niisugune eoslakate, mis langeb ära siis, kui eoslas olevad eosed on küpseks saanud ja valmis levima. Eosla ava nimetatakse stoomiks, sest *stoma* tähendab ladina keeles suud. Seda ümbritseb üks või kaks peristoomi. Peristoom on kolmnurksete hammaste ring, mis moodustub eriliselt paksenenud rakuseinte jäänustest. Tavaliselt on ühes peristoomis 16 sellist hammast. Hambad saavad nii stoomi kohale painduda ja seda katta kui ka tagasi painduda ja stoomi avada.

Artrodontsel peristoomil on kaks põhilist tüüpi. Esimest nimetatakse haplolepidoosseks ja see koosneb ühest peristoomist, millel on 16 hammast. See on omane alamklassile *Dicranidae*. Teist tüüpi nimetatakse diplolepidoosseks ning see on omane alamklassidele *Bryidae, Funariidae* ja *Timmiidae*. Sellel tüübil on kaks peristoomi, mõlemad hammastega. Sisemist nimetatakse endoperistoomiks ehk lühendatult endostoomiks ja välimist eksoperistoomiks ehk lühendatult eksostoomiks. Endostoom on palju õrnem ja selle hambad on joondunud eksoperistoomi hammaste vahele.

Lisaks eksisteerib üksikuid selliseidki lehtsamblaid, millel pole üldse peristoomi. Algul arenevad nende eoslad samamoodi kui ülejäänud lehtsammaldelgi, aga siis hammaste areng lakkab ja nad ei arene täielikult välja.

## Seltse

* *Aulacomniales* – vildikulaadsed
* *Bartramiales* – kerakupralaadsed
* *Bryales* – pungsamblalaadsed
* *Buxbaumiales* – hiidkupralaadsed
* *Catoscopiales* – mustpeasamblalaadsed
* *Dicranales* – kaksikhambalaadsed
* *Diphysciales* – munakupralaadsed
* *Encalyptales* – tanukalaadsed
* *Funariales* – hellikulaadsed
* *Grimmiales* – rahnikulaadsed
* *Hedwigiales* – lumilehikulaadsed
* *Hypnales* – ulmikulaadsed
* *Orthotrichales* – tutikulaadsed
* *Pottiales* – pisisamblalaadsed
* *Splachnales* – põisikulaadsed
* *Timmiales* – timmialaadsed

## Vaata ka

* Eesti sammaltaimede süstemaatiline nimestik
# Ulmikulaadsed

| Ulmikulaadsed |
| --- |
|  *Thuidium tamariscinum* |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Lehtsammaltaimed *Bryophyta*  |
| Klass |
Lehtsamblad *Bryopsida*  |
| Alamklass |
Pärislehtsamblad *Bryidae*  |
| Selts | **UlmikulaadsedHypnales*  |

**Ulmikulaadsed** (*Hypnales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi, pärislehtsammalde alamklassi.

## Sugukondi

* *Amblystegiaceae* – tömpkaanikulised
* *Anomodontaceae* – tuhmikulised
* *Antitrichiaceae* – rippsamblalised
* *Brachytheciaceae* – lühikupralised
* *Calliergonaceae* – tömptipulised
* *Hylocomiaceae* – laanikulised
* *Hypnaceae* – ulmikulised
* *Lembophyllaceae* – lootslehikulised
* *Leskeaceae* – karesamblalised
* *Leucodontaceae* – hiissamblalised
* *Myriniaceae* – tulvikulised
* *Neckeraceae* – õhikulised
* *Plagiotheciaceae* – põikkupralised
* *Pseudoleskeellaceae* – lesiksamblalised
* *Pterigynandraceae* – tiibsamblalised
* *Pylaisiaceae* – korbikulised
* *Pylaisiadelphaceae* – korbasamblalised
* *Rhytidiaceae* – kurdsamblalised
* *Scorpidiaceae* – skorpionsamblalised
* *Thuidiaceae* – ehmikulised

## Välislingid

* Ulmikulaadsed andmebaasis eElurikkus
# Tömpkaanikulised

| Tömpkaanikulised |
| --- |
|  *Limbella tricostata* |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Lehtsammaltaimed *Bryophyta*  |
| Klass |
Lehtsamblad *Bryopsida*  |
| Selts |
Ulmikulaadsed *Hypnales*  |
| Sugukond | **TömpkaanikulisedAmblystegiaceae*  |

**Tömpkaanikulised** (*Amblystegiaceae*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv sugukond.

Paljud siia sugukonda kuuluvad liigid on veetaimed.

## Eesti perekonnad

* *Amblystegium* – tömpkaanik
* *Campyliadelphus* – koldsammal
* *Campylidium* – vasksammal
* *Campylium* – kuldsammal
* *Conardia* – konardia
* *Cratoneuron* – nöörsammal
* *Drepanocladus* – sirbik
* *Hygroamblystegium* – voolusammal
* *Hygrohypnum* – vesiulmik
* *Leptodictyum*
* *Palustriella* – roodik
* *Platydictya*
* *Pseudoamblystegium* – ebatömpkaanik
* *Pseudocampylium* – ebakuldsammal
* *Sarmentypnum* – sirpsammal
* *Serpoleskea* – pisikaanik