Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Seminar

**Seminar** on nii haridusasutuse nimetus kui ka õppetöö vorm.

## Haridusasutus

Haridusasutuse nimetusena on "seminar" sagedamini tarvitustes järgmistes ühendustes:

* vaimulik seminar
* õpetajate seminar

## Õppetöö vorm

Seminar on ka õppetöö vorm, kus (üli)õpilased lahendavad (eelnevalt) iseseisvalt teaduslikke ülesandeid ning esinevad õppejõu juhatusel töörühmades ettekannetega.

## Välislingid

 Seminar – tsitaadid Vikitsitaatides
# Arua keel

| Arua keel |
| --- |
| Kõneldakse |
Brasiilias |
| Piirkonnad |
Rondônia osariik |
| Kokku kõnelejaid |
5 (2014) |
| Keelesugulus |
tupii-guaranii keelkond
arua keel |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
- |
| ISO 639-2 |
- |
| ISO 639-3 |
arx |

**Arua keel** on tupii-guaranii keelkonda kuuluv keel, mida räägivad tänapäeva Brasiilias Rondônia osariigis elavad aruad.

Arua keel on kriitiliselt ohustatud. 2014. aastal oli alles viis kõnelejat.

## Viited

## Välislingid

*
*
# Ürgloodus

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib loodusest; filmi kohta vaata artiklit Metsik loodus (film)* |

---

**Ürgloodus** ehk **metsik loodus** ehk **põlisloodus** on loodus, mida inimtegevus (kultuur) pole oluliselt muutnud.

Ahja jõe ürgorg

## Vaata ka

* kõnnumaa
* loodusmets
* põlismets
* pärismaine elustik
* ürglooduse objekt
* ürgmets
# Theodor Adorno

Theodor Adorno, 1964
**Theodor W. Adorno** (kodanikunimega Theodor Ludwig Wiesengrund, 11. september 1903, Frankfurt – 6. august 1969, Visp) oli sotsioloog, filosoof ja muusikateadlane. Kuigi ta oli Frankfurdi koolkonna liige, pole tema teoste avar sisu määratletav koolkondlikult.

1925–1926 aastatel õppis Alban Bergi juures kompositsiooni.

1931. aastal kaitses töö Kierkegaardist.

1933. aastal pidi vastalanud õppejõutööst loobuma.

1938. aastal kolis Adorno New Yorki.

Los Angeleses valmis teos "Moodsa muusika filosoofia" (“Philosophie der neuen Musik”), mille esmatrükk ilmus 1948. aastal Californias.

## Teosed

* *Negative Dialektik*, 1966.

### Eesti keeles

* Adorno, Theodor W. 1993. Minima moralia: valimik. (Tõlkinud Mari Tarvas.) *Akadeemia* 6: 1178–1189.
* Adorno, Theodor W. 2004. Minima moralia: Katkendeid (nr 30, 40, 48, 58, 63, 96, 137, 143). (Tõlkinud J. Kägu jt., järelsõna Märt Väljataga.) *Vikerkaar* 3: 52–62.
* Adorno, Theodor W. 2003. Modernism I. (Tõlkinud Eda Jaanson.) *Teater. Muusika. Kino* 3.
* Adorno, Theodor W. 2003. Modernism II. *Teater. Muusika. Kino* 4.
* Adorno, Theodor W. 2019. Eituse eitus. Teine loeng negatiivsest dialektikast. Tõlkinud Hasso Krull. *Vikerkaar* 10-11: 78-93.
* Adorno, Theodor W. 2019. Valik esseid kirjandusest. Tõlkinud Krista Räni. Loomingu Raamatukogu.
* Adorno, Theodor W. 2020. Uue muusika filosoofia. Tõlkinud ja järelsõna Jaan Ross. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.

### Tema kohta eesti keeles

* Ross, Jaan 1993. Theodor Adornost ja tema Moodsa muusika filosoofiast. *Akadeemia* 6: 1166–1177.
* Ross, Jaan 2003. Adorno, muusika ja ühiskond. *Teater. Muusika. Kino* 3: 57–58.
* Luks, Leo 2003. 100 aastat ideoloogiakriitikat. Eesti Ekspress/Areen 18. september: lk B25.
* Ross, Jaan 2004. Theodor Adorno "Sissejuhatus muusikasotsioloogiasse" kui lääne muusikakultuuri mõtestamise katse. *Vikerkaar* 3: 62–72; ilmunud ka kogumikus "Tekste modernismist" (koostanud Mart Jaanson, Andrus Kallastu, Märt-Matis Lill), Tallinn 2005, lk 43–53.

## Vaata ka

* Autoritaarne isiksus
# Ergonoomika

**Ergonoomika** ehk **ergonoomia** on teadus inimesele kõige soodsamatest tegevusviisidest, -vahenditest ja -keskkonnast, mis tagavad tegevuse võimalikult suure turvalisuse ja tõhususe. Võetakse arvesse inimese võimeid ja oskusi, harjumusi ja vajadusi.

Eristatakse füüsilist, kognitiivset ja organisatsioonilist ergonoomikat.

Ergonoomika eesmärgid saavutatakse muu hulgas töökohtade planeerimisega ning töövahendite disainimisega ülevaatlikeks ja hõlpsasti käsitsetavateks.

Ergonoomika uurib inimest ja inimrühmi tööprotsessis, töövahendite ja -tingimuste optimeerimise saavutamise eesmärgil.

## Vaata ka

* Tööpsühholoogia

## Viited
# Jelena Blavatskaja

Jelena Blavatskaja (1877)
**Jelena Petrovna Blavatskaja** (12. august 1831 Jekaterinoslav – 8. mai 1891 London) oli teosoofia looja. Tema sünnijärgne nimi oli **Helena von Hahn**, enam on ta tuntud kui **Madame Blavatsky** või **Helena Blavatsky**.

Ema Jelena Andrejevna Fadejeva oli pärit vene aadli seast ja isa Peter von Hahn oli sakslasest Vene armee ohvitser.
Ema suri, kui Jelena oli 11-aastane, ja isa saatis lapsed emapoolsete vanavanemate hoole alla Saratovisse. Vanaisa Andrei Fadejev oli Saratovi kuberner ja vanaema pärines Dolgoruki aadlisuguvõsast. Vanavanemate mõisa poolesaja teenri hulgas oli neid, kelle vene pärimuslikel ebauskumustel oli suur mõju Jelenale ja panid ta uskuma oma erakordsetesse võimetesse.

Juba 1848. aastal abiellus Jelena endast 23 aastat vanema Nikifor Vassiljevitš Blavatskiga, kes oli Jerevani asekuberner. Mõne kuu pärast lahkus Jelena oma mehe juurest ega pöördunud enam kunagi tagasi.

Aastatel 1848–1858 rändas Blavatskaja oma sõnade kohaselt mööda maailma, viibides Egiptuses, Kreekas, Prantsusmaal, Saksamaal, Inglismaal, Quebecis, Lõuna-Ameerikas, Mehhikos, Indias ja Tiibetis. Tiibetis veedetud kahel aastal oli suur mõju tema vaimsel kujunemisel.

1858. aastal pöördus Blavatskaja tagasi Venemaale ja elas koos õde Veraga Rugodevo külas Novorževi maakonnas Pihkva kubermangus. Umbes samal ajal tutvus ta Ungarist pärit ooperilaulja Agardi Mitrovitšiga. Neil olevat olnud sünnidefektiga poeg Juri, kes suri viieaastaselt. Armastatud poja surm pani Blavatskaja pettuma vene õigeusus. Mitrovitš suri kas 1870. või 1871. aastal teel Kairosse.

Kairos asutas Blavatskaja koos Emma Cuttinguga (hiljem Coulomb) okultismiühingu Société Spirite. Klientide rahulolematuse tõttu lõppes tegevus ja 1873. aastal jõudis Blavatskaja New Yorki. Ta hämmastas rahvast oma eriliste võimetega (sealhulgas selgeltnägemine, selgeltkuulmine, levitatsioon, materialiseerimine ehk mittemillestki millegi loomine).

Ta tutvus 1874. aastal Henry Olcottiga, koos asutasid nad 1875. aastal Teosoofia Ühingu.

1878 sai Blavatskaja USA kodakondsuse ja järgmisel aastal sõitis Indiasse, maabudes Bombays (tänapäeval Mumbai). Alates 1882. aastast elas Madrase (tänapäeval Chennai) lähedal Adyaris ja hiljem kolis Saksamaale; elu lõpuaastad möödusid Inglismaal.

Blavatskaja on kirjutanud raamatu "Salajane doktriin".
# Ameerika Psühholoogide Assotsiatsioon

**Ameerika Psühholoogide Assotsiatsioon** (inglise *American Psychological Association*, APA) on üks maailma mõjukamaid kutseliste psühholoogide organisatsioone.

APA liikmed on Ameerika Ühendriikide ja Kanada psühholoogid ning assotsieerunud liikmetena paljude teiste riikide psühholoogid. APA koosseisus on 54 kitsamat erialast allorganisatsiooni. Liikmete arv on üle 150 000.

APA asutati 1892. aastal Clarki Ülikoolis. Esimene APA president oli Granville Stanley Hall.

## Vaata ka

* Psühholoogiateaduste Assotsiatsiooni (inglise *Association for Psychological Science*, APS)

## Välislingid

* American Psychological Association
# Parapsühholoogia

**Parapsühholoogia** on uurimisvaldkond, mis hõlmab nn paranormaalseid nähtusi – nähtusi, mis näivad olevat vasturääkivuses füüsikaseaduste ja üldtunnustatud teadusliku maailmapildiga ning võimaldavad oletada, et nad on esile kutsutud seni seletamatute vaimsete protsesside poolt ilma füüsilise mõjuta. Parapsühholoogia (*para-* tuleb kreeka sõnast, mille üks tähendusi on 'kõrval') uurib seda, mis jääb konventsionaalse psühholoogiateaduse piiride taha, eeskätt keha ja teadvuse ning tunnetuse ja selle objektide seoseid.

Skeptikud peavad parapsühholoogiat pseudoteaduseks või okultismi teadusžargooni kasutavaks haruks.

Parapsühholoogia uuritavad paranormaalsed nähtused jagunevad laias laastus kahte rühma, mis teatud osas ka omavahel kattuvad.

* Paranormaalne taju: ajas ja/või ruumis eraldatud sündmuste tajumine (selgeltnägemine, -kuulmine, -tundmine; tuleviku nägemine); enamiku inimeste poolt mitte tajutavate nähtuste tajumine (aurade või bioväljade nägemine); suhtlemine ruumiliselt eraldatud inimestega (telepaatia), surnutega (spiritism, meediumlus) või teistes dimensioonides asuvate olenditega (astraalprojektsioon)
* Paranormaalne mõju: psühhokinees e telekinees, teleportatsioon, levitatsioon, astraalprojektsioon, kehaväline kogemus, surmalähedane kogemus, "nõiavitsa" või pendliga peilimine jms.

## Vaata ka

* Telepaatia
* Teleportatsioon
* Telekinees
* Levitatsioon
* Kaugtunnetus
* Selgeltnägemine
* Teaduslik skeptitsism

## Kirjandus

* Anthony Flew. Parapsychology: Science or Pseudoscience. – *Pacific Philosophical Quarterly', 1980, 61, lk 100–114.*
* Robert L. Morris. Parapsychology and the Demarcation Problem. – *Inquiry*, 1987, 30, lk 241–251.
# Platseebo

**Platseebo** on katse- või kontrollravim, mida kasutatakse näiteks ravimi katsetamisel kontrollrühmal. Võib olla ka petteravim, mispuhul ravimkomponent kasutatavas aines puudub.

**Platseeboefekt** on nähtus, mille puhul organism reageerib mingi teguri toimele vastavalt ka siis, kui see tegur on asendatud millegi muuga – piisab organismi ootusest, et tegu on tegeliku teguriga. Näiteks võib tegu olla toimeainevaba ravimiasendajaga, mis ravimi mõju ikkagi esile kutsub.

Nii on vahel võimalik asendada mõnd farmakoni sisaldav lahus puhta veega, ent saada tulemuseks samasugune füsioloogiline muutus organismis nagu lahuse manustamisel.

Eri uuringutega on kindlaks tehtud, et platseebo võib toimet avaldada ka juhul, kui manustaja teab, et sellel pole tegelikku toimet.

## Vaata ka

* notseebo

## Viited

## Kirjandus

* Françoise Schenk; Anne-Claude Berthoud; Alain Papaux; Nicolas Zaslawski; Gilles Merminod 2018. How Placebo Shapes Sensory Data: From Signs and Memory to the Embodiment of Living Beings. *Archives of Psychology* 2(2): 1–18.

## Välislingid

* Platseebo mehhanismist
* David Robson, The contagious thought that could kill you [Nakkusmõte, mis võib sind tappa], *BBC News Online*, 11. veebruar 2015. (*inglise keeles*)
* Tuul Sepp: "Miks usaldatakse alternatiivmeditsiini?" ERR Novaator, 18. juuni 2016
# Psühhopatoloogia

**Psühhopatoloogia** on psühhiaatria alldistsipliin, mille ülesandeks on kirjeldada ja süstematiseerida häirunud psüühilise tegevuse erinevaid avalduskujusid ehk sümptomeid.

## Vaata ka

* psühhosomaatiline meditsiin
* psüühikahäire

## Lisalugemist

* Jüri Saarma "Psühhopatoloogia", TÜ Kirjastus 2000 (esmatrükk: 1977)
# Ministeerium

**Ministeerium** on mingi ala avalikku haldust juhtiv riigivalitsemise keskorgan, mis moodustab osa riigi täitevvõimust. Tavaliselt juhib ministeeriumi minister, ehkki suurema ministeeriumide arvuga riikides võib seda teha ka vanemametnik.

Üldjuhul alluvad ministeeriumid neid juhtivate ministrite kaudu valitsuskabinetile ja peaministrile, presidendile või kantslerile.

Ministeeriumide liigitus varieerub riigiti. Levinumad on välisministeerium, kaitseministeerium, rahandusministeerium ja tervishoiuministeerium.

Eestis on ministeeriumi poliitiline juht tavaliselt minister (ehkki minister võib tegutseda ka iseseisva ministeeriumita, nn portfellita ministrina) ja administratiivne juht kantsler.

Ministeeriumidega samu funktsioone täitvaid riigiasutusi nimetatakse maailmas ja on nimetatud ajaloos mitmeti. Suurbritannias nimetatakse otsesõnu "ministeeriumideks" vaid kaitse- ja justiitsministeeriumi (vastavalt *Ministry of Defence* ja *Ministry of Justice*), teised analoogsed valitsusasutused kannavad nime *Department* ('osakond'). Kanadas kasutavad kümme provintsivalitsust nimetust "ministeerium", kuus ülejäänut ja keskvalitsus nimetavad oma asutusi aga *Department* või *Agency* ('agentuur'). Hongkongis nimetatakse Eesti ministeeriumidele vastavaid asutusi *Bureau* ('büroo'), Mehhikos aga *Secretaría* ('sekretariaat'). Euroopa Liidus kannavad need nime peadirektoraat. Nõukogude Liidus juhtisid valitsusliikmed 1946. aastani rahvakomissariaate.

Kirjanduses ja filmides esineb ka mitmesuguseid fiktiivseid ministeeriume, näiteks võlukunsti ministeerium Harry Potteri raamatusarjas, tobedate kõnnakute ministeerium ühes Monty Pythoni sketšis ning George Orwelli antiutoopias "1984" tõeministeerium, külluse ministeerium, armastuse ministeerium ja rahuministeerium. ETV telesarjas "Riigimehed" (2010) kulges tegevus sotsiaalse sidususe ministeeriumis.

## Vaata ka

* Eesti ministeeriumid
* Eesti ministeeriumide loend (1938)
# Ökoregioon

**Ökoregioon** ehk **bioregioon** (inglise *ecoregion*) on maismaa või veekogu suurjaotis, mille defineerimisel puudub üksmeel.
Maailma Looduse Fond (WWF) defineerib ökoregiooni kui suhteliselt suurt piirkonda maismaal või vees, mida iseloomustab piirkonnale eriomane kliima ja ökoloogilised parameetrid (kooslused), samuti eriomane (distinktiivne) taimkate ning loomastik. Selle määratluse järgi on maailmas eristatud 825 maismaa ja 450 magevee ökoregiooni.

## Vaata ka

* Bioregionalism
* Riikkond

## Viited
# Dekreet

**Dekreet** on riigipea või valitsuse poolt antud seadus.

## Eestis

Seaduste andmise õiguse sai ajutine valitsus tagantjärele 24. novembril 1918 (Ajutised administratiivseadused olid vastu võetud juba 19. novembril 1918). Ka 4. juunil 1919 vastu võetud Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord andis Vabariigi Valitsusele õiguse Asutava Kogu ja Seadusandliku Delegatsiooni istungite vaheaegadel seadusi vastu võtta. See õigus säilis ka Konstantin Pätsi esimesel valitsusel kuni 1. novembrini 1921 (RT 1921, 101, 192).

1932. aasta detsembris andis V Riigikogu volitusseadusega Vabariigi Valitsusele õiguse dekreete anda.

Uuesti sai Riigivanem seaduste andmise õiguse dekreedina 24. jaanuaril 1934 jõustunud põhiseadusega. Aastail 1935 ja 1936 toimus kogu seadusandlus (ka riigieelarvete andmine) ainult dekreedi teel. Kuni 1937. aastani esitati dekreedid ametis oleva V Riigikogu juhatusele. Vabariigi Presidendi dekreetide andmise õiguse Riigikogu istungjärkude vaheajal sätestas ka 1938. aasta põhiseadus.

1992. aasta põhiseadus sätestab riigipea dekreediõiguse seadluse nime all PS §§ 109-110-s. Tegemist on piiratud nn hädadekreedi andmise õigusega – seadluse võib välja anda juhul, kui Riigikogu ei saa kokku tulla ning esineb edasilükkamatu riiklik vajadus. Seadlusele peavad andma kaasallkirja Riigikogu esimees ja peaminister, kuid Riigikohus on selgitanud, et nende osa piirdub allkirjastamisega. PS sätteid seadlusandlusõigusest täpsustavad Vabariigi Presidendi töökorra seaduse §§ 14–17.

## Nõukogude Venemaal ja Nõukogude Liidus

Nõukogude Venemaal ja seejärel Nõukogude Liidus reguleeriti sünnituspuhkust, vööndiaega jm valitsuse (Rahvakomissaride Nõukogu, Ministrite Nõukogu) dekreetidega.

Eesti NSV-s nimetati dekreediks vene keele eeskujul sünnituspuhkust (dekreetpuhkus). Levinud oli väljend *dekreeti minema* ehk *sünnituspuhkusele minema*. Eesti NSV-s nimetati dekreediajaks ka Moskva aega ehk vööndiaega.

## Viited

## Kirjandus

* Johannes Klesment. Dekreet. Uus Eesti, 17. jaanuar 1939, nr 16, lk 4.
* Johannes Klesment. Kuidas saabub seadus. Politseileht, 20. märts 1939, lk 108–112 \*; 4. aprill 1939, nr 6, lk 144–146 \*; 18. aprill 1939, nr 7, lk 173–176 \*; 20. juuni 1939, nr 11/12, lk 262–264 \*; 19. juuli 1939, nr 13, lk 297–299 \*