Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Qingi dünastia

|  |
| --- |
| **Qingi dünastia 大清**

---

1644–1912 |
|

Qingi dünastia lipp (1889–1912)
Qingi dünastia vapp (1909–1912)
 |
| Hiina keisririigi ala 1890. aastal |
| Valitsusvorm |
absoluutne monarhia |
| Pealinn |
Peking |
| Hümn |
《鞏金甌》 "Gong Jin'ou"  |
|

| Eelnev | Järgnev |
| --- | --- |
| Mingi dünastia | Hiina Vabariik |

 |

|
**HIINA AJALUGU** |
| --- |
| **VANAAEG** |
| **3 monarhi ja 5 keisrit** |
| **Xia dünastia** 2070–1600 eKr |
| **Shangi dünastia** 1600–1046 eKr |
| **Zhou dünastia** 1122–256 eKr |
|   **Lääne-Zhou** |
|   **Ida-Zhou** |
|     Kevadete-sügisete ajastu |
|     Sõdivate riikide ajastu |
| **KEISRIRIIGI AEG** |
| **Qini dünastia** 221 eKr–206 eKr |
| **Hani dünastia** 206 eKr–220 pKr |
|   **Lääne-Hani** |
|   **Xini dünastia** |
|   **Ida-Hani** |
| **Kolm kuningriiki** 220–280 |
|   **Wei, Shu & Wu** |
| **Jini dünastia** 265–420 |
|   **Lääne-Jin** |
|   **Ida-Jin** | **16 kuningriiki** 304–439 |
| **Lõuna- ja põhjadünastiad** 420–589 |
| **Sui dünastia** 581–619 |
| **Tangi dünastia** 618–907 |
| **5 dünastiat & 10 kuningriiki** 907–960 | **Liao dünastia** 907–1125 |
|  |  |
| **Songi dünastia** 960–1279 |  |
|   **Põhja-Song** |  | **Lääne-Xia** |
|   **Lõuna-Song** | **Jin** |  |
| **Yuani dünastia** 1271–1368 |
| **Mingi dünastia** 1368–1644  |
| **Qingi dünastia** 1644–1911  |
| **UUSAEG** |
|  **Hiina Vabariik** 1912–1949 | **Hiina keisririik**  1915–1916 |
| **Hiina Rahvavabariik** 1949–  | **Hiina Vabariik** (Taiwanil) |
| Hiina ajalugu Hiina dünastiad Hiina sõjaajalugu Hiina kunsti ajalugu Hiina tehnika ja teaduse ajalugu Hiina hariduse ajalugu |
| See kast: * vaata
* redigeeri
 |

**Qingi dünastia** (tuntud ka kui **Mandžu dünastia**) oli Hiina viimane keisridünastia, mis valitses aastatel 1644–1912. Qingi dünastiale eelnes Mingi dünastia ning pärast selle langemist kuulutati 1912. aastal välja Hiina Vabariik.

Dünastia rajasid mandžud, kes vallutasid Pekingi 1644. aastal, lõpetades Mingi dünastia võimu. Qingi riik saavutas 18. sajandil oma suurima territoriaalse ulatuse, hõlmates lisaks Hiina tuumaladele ka Tiibeti, Xinjiangi ja Mongoolia.

Dünastia tähtsamateks valitsejateks peetakse keiser Kangxit (1661–1722), keiser Yongzhengi (1722–1735) ja keiser Qianlongi (1735–1796), kelle ajastul Qingi riik oli majanduslikult ja poliitiliselt tugev.

19. sajandil nõrgendasid Qingi dünastiat mitmed kriisid, nagu Esimene oopiumisõda (1839–1842), Taipingi ülestõus (1850–1864), Hiina-Jaapani sõda (1894–1895) ja Bokserite ülestõus (1899–1901). Need konfliktid vähendasid riigi stabiilsust ja suveräänsust.

Dünastia langes pärast 1911. aasta Xinhai revolutsiooni, mille tulemusel kuulutati 1912. aastal välja Hiina Vabariik.

## Vaata ka

* Puyi viimane Hiina keiser 1908–1912 ja 1917 ning Mandžukuo president 1932–1934 ja keiser (**Kangde** (康德) ajastu) 1934–1945.

## Viited
# Hohai Ülikool

**Hohai Ülikool** (hiina keeles 河海大学; *pinyin*'is Héhǎi Dàxué) on ülikool, mis asub Nanjingis Hiinas.

Ülikool on asutatud aastal 1915.

Ülikoolil on kolm linnakut kokku 132 hektaril.

2005. aastal oli ülikoolil üle 30 000 üliõpilase.
# Legend

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib legendist kui jutustusest; ristluslaevade kohta vaata artikleid Carnival Legend ja Legend of the Seas, joonise legendi kohta artiklit joonise legend; kirjastuse kohta vaata artiklit Legend (kirjastus); albumi kohta vaata artiklit Legend (album)* |

---

**Legend** on suuliselt edasikantav jutustus, mis räägib mingi koha või eseme päritolust või mingist meeldejäävast sündmusest. Legendi selles mõttes nimetatakse folkloristikaterminiga muistendiks.

Legendiks nimetatakse ka väljamõeldud jutustust.

Folkloristikas nimetatakse legendiks kristliku taustaga muistendeid, näiteks pühakulugusid, laiemalt mõne maailmareligiooni toetusel levinud lugusid (nt budistlikud legendid).

## Vaata ka

* Muinasjutt
* Pärimus
# Vietnamlased

**Vietnamlased** (endanimetus *Viet*) on rahvas Indohiina, Vietnami põhirahvas. Kõnelevad austroaasia keelte hulka kuuluvat vietnami keelt.

Vietnamlaste üldarv maailmas on ligikaudu 77 miljonit, sellest Vietnamis 74 miljonit (86% elanikkonnast).

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 8 vietnamlast, kõik Tallinnas. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 54 vietnamlast.

Antropoloogiliselt kuuluvad vietnamlased lõuna-aasia rassi.

Vietnamlaste hulgas on budiste, taoiste, konfutsianiste, katoliiklasi ja protestante. Valitseb usuline sallivus, erinevad usundid on omavahel põimunud.

## Viited

## Välislingid
# Amise keel

| Amise keel (Pangcah) |
| --- |
| Hääldus |
pant͡saʜ |
| Kõneldakse |  Taiwan |
| Kokku kõnelejaid |
180 000 (2009) |
| Keelesugulus |
Austroneesia hõimkond |
| Keelekoodid |
| ISO 639-3 |
ami |
|  |

**Amise keel** ehk **ami keel** (varasem nimetus *anuši keel*) on Taiwani keelte hulka kuuluv Austroneesia keel, mida kõneleb Taiwani saare idarannikul elav Taiwani põlisrahvaste hulka kuuluv rahvas amised. Seda kõneldakse Hualienist põhjas kuni Taitungini lõunas, samuti saare lõunatipus, ehkki vahel peetakse põhjamurdeid iseseisvaks keeleks.

Maakondades, kus elavad amised, teeb riigiraadio hiina keele kõrval saateid ka amise keeles (näiteks Hualieni ja Taitungi raudteejaamades). Alla 20-aastastest amistest kõnelevad amise keelt siiski vähesed ning on teadmata, kui paljud 180 978 (teistel andmetel 138 000) amisest seda räägivad.

Amise keel on murrete kontiinum. Põhjamurded (Sakizaya murre ja Nataorani murre) on piisavalt erinevad, et neid võiks nimetada eraldi keelteks. Amisi keel kitsamas mõttes hõlmab Tavalong-Vata'ani, kesk- ja lõunamurdeid, millest viimasesse kuuluvad ka Malani ja Hengchuni murre.

Amise keelt kirjutatakse ladina kirjas.

## Viited
# Tubad

**Tubad** (endanimetus *tuba*) on väikesearvuline rahvas, kelle elupaigaks on Venemaa Altai Vabariik.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 1565 tuba, neist 1533 Altai Vabariigis ja suurem osa Tšoja rajoonis. 2000. aastal tunnistas valitsus nad Venemaa Föderatsiooni väikesearvuliseks põlisrahvaks.

Tuba murre kuulub turgi keelte hulka, täpne liigitus on vaieldav (seda on tavaliselt nimetatud altai keele murdeks).

## Välislingid

* Л.П.Потапов: ТУБАЛАРЫ ГОРНОГО АЛТАЯ
# Evengi keel

| evengi keel (Эвэды̄ турэ̄н) |
| --- |
| Kõneldakse |
Venemaa, Mongoolia, Hiina |
| Kokku kõnelejaid |
16 800 |
| Keelesugulus |
(altai keeled)  tunguusi-mandžu keeled   **evengi keel** |
| Keelekoodid |
| ISO 639-3 |
evn |
|  |

**Evengi keel** on tunguusi-mandžu keel, millel on 16 800 kõnelejat Venemaal, Hiinas ja Mongoolias. Lisaks evenkidele on evengi keele oskus levinud ka naaberrahvaste seas. Evengi keel on ohustatud, emakeelena omandab seda vaid väike arv lapsi ning keele kõnelejate arv väheneb.

## Murded

Venemaal kõneldav evengi keel jaguneb kolme murderühma – põhja-, lõuna- ja idamurdeks–, mis jagunevad 14 murdeks ja paljudeks murrakuteks. Murreteks jaguneb ka Hiinas ja Mongoolias kõneldav evengi keel.

## Kiri

Venemaal kirjutati evengi keelt 1931–1937 ladina kirjas, alates 1937. aastast kirillitsas. Hiinas on evengi keelt varem kirjutatud mandžu kirjas, tänapäeval ladina kirjas ja harvemini mongoli kirjas.

## Grammatika

Evengi keeles on erinevatel andmetel 11 või 13 täishäälikut ning 18 või 21 kaashäälikut.

Evengi keeles on 13 käänet. Eristatakse ainsust ja mitmust ning esimest, teist ja kolmandat isikut. Keeles puuduvad eesliited, käändeid märgitakse järelliidetega. Morfoloogiliselt ülesehituselt sarnaneb evengi keel mongoli keelega. Evengi keelele on omane SOV-tüüpi sõnajärg.

## Sõnavara

Kuna evengid tegelevad põhilised karjakasvatusega, on neil väga suur loomi puudutav sõnavara. Eri soost ja vanusega loomade kohta kasutatakse sadu erinevaid sõnu.

## Keelenäited

*Упкат илэл ты̄нмукирди, урэ̄лди мэ̄нңи са̄рича̄ди балдыдяра. Нуңартын дялитви, һалдяндыви биси, мэмэгӣлвэр аяралды̄дяна тэдет о̄мамачитын.*

Tõlge: Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim

(ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni 1. artikkel)

*bi nungan ma sa* – Ma tunnen teda.

*bi uliki je vadam* – Ma jahin oravaid.

*bejel mokare gennevki* – Tavaliselt toovad mehed küttepuid.

*tar asi knigava tangdaran* – See naine loeb raamatut.

### Arvsõnad 1–10

1. *umūn*
2. *dyūr*
3. *ilan*
4. *dygin*
5. *tunŋa*
6. *nyuŋun*
7. *nadan*
8. *dyapkun*
9. *egin*
10. *dyān*

## Viited

## Välislingid

* Evengi tähestik
* Evengi tähestik ladina kirjas
* Evengi tähestik mongoli kirjas
# KAIST

Logo
**KAIST** (ametliku nimega *Korea Advanced Institute of Science and Technology*) on ülikool Lõuna-Koreas Daejeonis.

KAIST asutati 1971.

KAISTis õpib üle 10 000 üliõpilase (2013).

## Välislingid

* Koduleht
# INSEAD

**INSEAD** (*Institut européen d'administration des affaires*) on Fontainebleauis, Singapuris ja Abu Dhabis asuvate linnakutega Euroopa äriülikool, mis asutati 1957. aastal.

Financial Timesi edetabelis platseerus INSEAD 2019. aastal Euroopa äriülikoolide seas 5. kohale.

Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, nt Gunnar Okk ja Rustam Tariko.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
# Ärimudel

**Ärimudel** on visuaalne ülevaade ettevõttest või projektist, mis keskendub põhilistele valdkondadele, mida on planeerimise ja analüüsi käigus tarvis arvesse võtta.

Traditsioonilisteks ärimudeliteks on otsemüük, frantsiis, reklaamipõhine ja telliskivi-mördi mudel. Ärimudelis peaks kajastuma alustuskulud, rahastamise allikad, kliendibaasi põhi, turundusstrateegia ja konkurendid. Tänapäeva ärimaailmas on uudsest ideest olulisem teostus. Uue toote/teenuse loomisel peab ettevõtja aru saama, et tarbija ei taha organisatsiooni toodet/teenust, vaid probleemi lahendust.

## Ärimudeli põhipunktid

Sageli aetakse ärimudel segi äriplaaniga. Vastavalt erialale võib olla ärimudel erinev. Ärimudeli esmased küsimused on:

* miks soovitakse ideed ellu viia?
* kes on klient?
* millist kasu saab klient tooteid tarbides?

Kuna mudeli loojad võivad mõista mudelit erinevalt, tuleb selle loomisel leida esmalt ühine keel. Ärimudeli koostamisel on kolm olulist punkti. Lõpptarbija peab olema võimalikult selgelt kirjeldatud. Mida täpsem on kirjeldus, seda paremini saab selgeks teha kliendi vajadused. Erinevad kliendigrupid võivad vajada erinevaid mudeleid, sel viisil on raskem juhtida, kuid pikas perspektiivis võib lahendus kasulikum olla.

Väärtuspakkumine ehk põhjus, miks klient toodet ostma peaks ja mis probleemi see tema jaoks lahendab, tuleb sõnastada kliendile arusaadavas keeles.

Igale ärimudeli osale tuleb võrdselt tähelepanu pöörata. Klientidele mõtlemine on sama oluline kui logistika. Ühte osa mudelist muutes, on vaja kontrollida kas ja kuidas see mõjutab teisi osasid. Põhiline viga idufirmade puhul on oskamatus ennustada, kui suurel määral on vaja ettevõtet rahastada esmase kasumini.

## Viited
# Hiina kaubandusministeerium

"Välismajandussuhete ministeerium" suunab siia. Nõukogude Liidu ministeeriumi kohta vaata artiklit NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeerium.

Hiina kaubandusministeerium|
中华人民共和国商务部 |
|  |
| Hiina kaubandusministeeriumi hoone |
| Asutatud |
2003 (23 aastat tagasi, Kaubandusministeerium) |
| Tüüp |
ministeerium |
| Peakorter |
Peking |
| Kaubandusminister |
Wang Wentao |
| Aseministrid |
5 (sh Wang Shouwen) |
| Peaorgan |
Riiginõukogu |
| Veebileht |
www.mofcom.gov.cn |

**Hiina kaubandusministeerium** (hiina keeles 中华人民共和国商务部, *Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó Shāngwùbù*) on Hiina Rahvavabariigi ministeerium, mis vastutab väliskaubanduspoliitika, ekspordi- ja impordiregulatsioonide, välisinvesteeringute, tarbijakaitse, turukonkurentsi kaitse ning teiste riikidega kaubanduslepete sõlmimise eest. See on Riiginõukogu tähtsuselt 20. ministeerium. Alates 2020. aastast (ja 2026. aasta seisuga) on Hiina kaubandusminister Wang Wentao.

## Hiina kaubandusministrite loend

| Nimi | Ametis alates | Ametis kuni | Viide |
| --- | --- | --- | --- |
| **Kaubdandusminister** |
| Ye Jizhuang | Oktoober 1949 | August 1952 |  |
| **Väliskaubandusminister** |
| Ye Jizhuang | August 1952 | Juuni 1967 |  |
|  Lin Haiyun | Juuni 1967 | Juuli 1970 |  |
| Bai Xiangguo | Juuli 1970 | Oktoober 1973 |  |
| Li Qiang | Oktoober 1973 | September 1981 |  |
| Zheng Tuobin | September 1981 | Märts 1982 |  |
| **Välismajandussuhete- ja kaubandusminister** |
| Chen Muhua | Märts 1982 | Märts 1985 |  |
| Zheng Tuobin | Märts 1985 | Detsember 1990 |  |
| Li Lanqing | Detsember 1990 | Märts 1993 |  |
| **Väliskaubandus- ja majanduskoostööminister** |
| Wu Yi | Märts 1993 | Märts 1998 |  |
| Shi Guangsheng | Märts 1998 | Märts 2003 |  |
| **Kaubandusminister** |
| Lü Fuyuan | 17. märts 2003 | 29. veebruar 2004 |  |
| Bo Xilai | 29. veebruar 2004 | 29. detsember 2007 |  |
| Chen Deming | 29. detsember 2007 | 16. märts 2013 |  |
| Gao Hucheng | 16. märts 2013 | 24. veebruar 2017 |  |
| Zhong Shan | 24. veebruar 2017 | 26. detsember 2020 |  |
| Wang Wentao | 26. detsember 2020 | *Ametis* |  |

## Vaata ka

* Taiwani majandusministeerium

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
# Queenslandi Tehnikaülikool

**Queenslandi tehnikaülikool** (inglise keeles *Queensland University of Technology*) on tehnikaülikool Austraalias Queenslandi osariigis Brisbane'is.

Ülikool asutati 1989.

Ülikoolis õpib üle 49 000 üliõpilase (2017).

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
# Öö muuseumis

**"Öö muuseumis"** on 2006. aasta USA fantaasiafilm.

## Sisu

Larry Daley võtab vastu töö öövalvurina. Vana valvur hoiatab teda, et "ta ei tohi midagi sisse või välja lasta". Oma esimesel ööl ta mõistab, mida valvur sellega mõtles. Igal ööl ärkavad muuseumieksponaadid sõna otseses mõttes ellu. Nüüd peab Larry suutma tagada muuseumis öö läbi korda ja suutma lahendada ka eksponaatide vahelisi tülisid. Selles tuleb talle appi ei keegi muu kui Theodore Roosevelt.

## Osades

* Ben Stiller – Larry Daley
* Robin Williams – Theodore Roosevelt
* Jake Cherry – Nicky Daley, Larry poeg
* Mickey Rooney – Gus
* Bill Cobbs – Reginald
* Owen Wilson – Jedediah
* Dick Van Dyke – Cecil Fredericks
* Steve Coogan – Octavius
* Patrick Gallagher – Attila
* Rami Malek – Ahkmenrah
* Mizuo Peck – Sacagawea
* Ricky Gervais – Dr. McPhee, Larry ülemus
* Paul Rudd – Don
# Talv

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib aastaajast; Vivaldi viiulikontserdi kohta vaata artiklit Talv (Vivaldi)* |

---

Pillapalu metsasiht talvel 2014
Paljudes maades seostatakse talve lume ja jääga. Jägala juga talvel
Talv Saaremaal, jaanuar 2009
Lumehanged Tartu Supilinnas, jaanuar 2011
Fail:Talvimaisema.jpgTalv Kuopios, veebruar 2019
**Talv** on külm aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Talvele on iseloomulikud madalad õhutemperatuurid ja lumesadu.

Igapäevaelus arvestatakse talvekuudeks põhjapoolkeral detsember, jaanuar ja veebruar; lõunapoolkeral juuni, juuli ja august. Talve algus on vastavalt 1. detsember või 1. juuni.

**Astronoomiline talv** algab talvisel pööripäeval põhjapoolkeral ja suvisel pööripäeval lõunapoolkeral.

**Meteoroloogiline talv** algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla –10 °C.

**Fenoloogiline talv** algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla 0 °C.

## Vaata ka

* Eeltalv
* Kevadtalv
* Kevad
* Suvi
* Sügis

## Välislingid
# Gangwoni provints

| Gangwoni provints |
| --- |
|

---

 |
| korea 강원도 |
| hani 江原道Gangwon-do Kangwŏn-do |
|

---

 |
|

Provintsi lipp
Provintsi vapp

---

 |
|
Pindala: 16 534 km² |
|
Elanikke: 1 537 339 (01.10.2022) |
|
Rahvastikutihedus: 93,0 in/km² |
|
Keskus: Chuncheon |
|  |

**Gangwoni provints** (ka *Kangwŏni provints*, korea omaladinas *Gangwon-do*) on 1. järgu haldusüksus Lõuna-Korea kirdeosas.

Provintsi linnad: Chuncheon (keskus), Gangneung, Samcheok, Sokcho, Taebaek, Wonju ja Donghae.

## Välislingid

* Provintsi koduleht
# Vestlussaade

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; saatesarja kohta vaata artiklit Jutusaade (saade)* |

---

**Vestlussaade** ehk **jutusaade** (inglise *talk show*) on televisioonisaate või raadiosaate žanr, milles osalejad arutlevad või vestlevad saatejuhi poolt etteantud teemal.
# Yahoo!

Yahoo! logo
**Yahoo! Inc.** (NASDAQ: YHOO) on Ameerika multifunktsionaalne korporatsioon peakorteriga Sunnyvale'is California osariigis.

Korporatsioon on tuntud eeskätt oma otsingumootori Yahoo! Search ning 2005. aastal ostetud foto- ja videohoidla Flickr järgi.

## Välislingid

* Kristjan Port "Yahoo allakäik raputab maailma veel aastaid" ERR Novaator, 16. märts 2017
# Malwarebytes' Anti-Malware

| Malwarebytes' Anti-Malware |
| --- |
| Arendaja |
Malwarebytes Corporation |
| Viimane väljalase |
5.0 / 22.02.2024  |
| OS |
Microsoft Windows, MacOS, Android |
| Veebisait |
www.malwarebytes.org |

**Malwarebytes' Anti-Malware** (MBAM) on arvutiprogramm, mis otsib ja eemaldab arvutist kurivara. Programmi looja on Malwarebytes Corporation ning see anti välja 2008. aastal. Programmist on olemas tasuta versioon, mis manuaalsel käivitamisel skaneerib ja eemaldab kurivara, ning tasuline versioon, mis võimaldab reaalajas kaitset ja skaneerimist vastavalt paika pandud ajakavale.
# Molekulmass

**Molekulmass** (vananenud nimetus *molekulaarmass*) on molekuli massi iseloomustav suurus. Molekulmassi ühikuna kasutatakse daltonit (Da), mis võrdne aatommassiühikuga (amü). **Suhteline molekulmass** on arv, mis näitab, mitu korda on ühe molekuli mass suurem kui aatommassiühik.

Molekulmassi tähis on *M*r.

Selleks et leida molekulmass, tuleb liita antud molekuli koostises olevate elementide aatommassid.
Näiteks kaltsiumkarbonaadi (CaCO3) molekulmass *M*r = 40×1+12×1+16×3 = 100.

Molekulmassi ei tohiks segamini ajada molaarmassiga, mis kirjeldab aine massi ainehulgaühiku (mooli) kohta. Kui massiühikuna kasutatakse grammi, siis on molaarmass arvuliselt võrdne molekulmassiga. Näiteks CaCO3 molekulmass on 100 Da ning molaarmass on 100 g/mol.

## Vaata ka

* Aatommass
* Molaarmass
* Mool
# Luup

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib suurendusklaasist; teiste tähenduste kohta vaata Luup (täpsustus)* |

---

Luubi suurendava toime selgituseks.

Ülemisel skeemil vaadatakse eset (püstnoolt) ilma luubita ja see paistab nurga WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 all. Mida kaugemalt vaadata, seda väiksem on nurk
Alumisel skeemil vaadatakse sama eset läbi luubi. Kui luubi kaugus esemest on võrdne fookuskaugusega WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 , väljuvad luubist paralleelsed kiired ja seega on kujutise nurk WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 vaatekaugusest sõltumatu. Vaatenurk on nüüd WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 korda suurem
**Luup** (kõnekeeles ka **suurendusklaas**) on lihtne optikariist, mis annab lühikese fookuskaugusega kumerläätse (harvemini läätsede süsteemi) fookuse lähedusse asetatud esemest suurendatud näilise kujutise. Luup asetatakse silma suhtes nii, et kujutis tekiks parimal nägemiskaugusel (normaalse silma puhul on see kaugus u 25 cm).

Kui ese asub täpselt läätse fookuses, siis avaldub luubi suurendus, täpsemalt nurksuurendus, valemiga:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 ,
kus WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 on läätse fookuskaugus ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 on nn parima nägemise kaugus (selliselt kauguselt vaadataks objekti ilma luubita).

Luupide abil saadavad suurendused küündivad kuni 30-ni.

* Lugemisluup
* 30 korda suurendav luup
* Kellassepa silmaluup
# Roostevaba teras

Roostevaba terase keevisõmblus
**Roostevaba teras** on õhu, vee ja mitmesuguse agressiivse keskkonna korrodeerivale toimele vastu pidav teras.

Levinumad roostevaba terase tüübid on roostevaba kroomteras ja kroomnikkelteras.

Roostevabast terasest on valmistatud näiteks agressiivse keskkonna mõjutatud masinaosi, ehitusdetaile ja arstiriistu.

Vastupidavuse tõttu kasutatakse roostevaba terast kunstis ja kirjanduses mõnikord metafoorina, näiteks sai sel viisil pealkirja Harry Harrisoni ulmejutustuste sari "Roostevabast terasest rott" ("Stainless Steel Rat"). Samuti viitab terasele Eno Raua jutustus "Roostevaba mõõk".

## Vaata ka

* Raud
* Rauasulam
* Teras
* Legeeritud teras
* Roostevabad terased:
	+ AISI-316
	+ AISI-317
	+ AISI-317L

## Viited

## Kirjandus

* EE 8. köide, 1995.
# Tahm

Tahmunud alumiiniumpott, mida on kasutatud toiduvalmistamiseks lahtisel tulel
**Tahm** on orgaaniliste ainete mittetäieliku põlemise peeneteraline (osakeste ümbermõõt 0,01–1 μm) saadus, millest 95–99% moodustab süsinik. Ülejäänud osa moodustab orgaanilises aines sisalduv mittepõlev mineraalne jääk. See on tuhk, mis jääb järele täieliku põlemise korral.

Tahma kasutatakse kummitööstuses, eriti autorehvide valmistamisel, värvitööstuses musta pigmendina jm.

Korstnapühkija puhastab tahmast korstnaid ja lõõre.

## Vaata ka

* Kiindrus
* Tuhk
# FM-raadioringhääling

**FM-raadioringhääling** on raadioringhäälingu vorm, mis põhineb sagedusmodulatsiooni (inglise keeles *frequency modulation*, lühend FM) kasutamisel.

Sagedusmodulatsiooni leiutas 1933. aastal Ameerika insener Edwin Armstrong, kes viis läbi ulatuslikud katsetused selle raadioringhäälingus kasutusele võtmise kasulikkuse tõestamiseks.

Pärast tema tehtud katsetusi võetigi FM-raadioringhääling kasutusele kui AM-raadioringhäälingust tunduvalt parema kvaliteediga heli ülekannet võimaldav meetod. Pärast Teist maailmasõda, eriti aga 1950. aastatel toimuski raadioringhäälingus massiline üleminek FM-saatjatele, sest nende heli edastamise kvaliteet oli oluliselt parem AM-saatjatega saavutatavast, kuigi teoreetiliselt võis ka AM-ringhääling tagada küllalt hea (Hi-Fi) heli kvaliteedi, vähemalt vastuvõtjate poolel.

FM-raadioringhäälingu edu tagas peale sagedusmodulatsiooni põhimõtteliselt suurema häirekindluse veel üleminek kõrgematele kandevsagedustele (meeterlainete ehk ultralühilainete diapasooni) ja seal helisageduste alast tunduvalt laiema sagedusriba kasutamine iga saatja jaoks (laiusega sadades kilohertsides, sagedusdeviatsiooniga kuni 75 kHz).

Helisignaali ülekande signaali-müra suhte suurendamises andis olulise osa juurde ka kõrgemate helisageduste jaoks sagedusliku eelmoonutuse (*pre-emphasis*) kasutuselevõtmine.

Eriti oluline oli stereofoonilise signaali edastamise viisi standardiseerimine FM-ringhäälingus 1961. aastal, mis suurendas veelgi FM-ringhäälingu eeliseid AM-ringhäälingu ees, kus ühtse standardini ei jõutudki.

Eestis alustati FM-raadioringhäälingu saateid 1956. aastal, stereofooniliselt (nn polaarmodulatsiooni meetodil) alates 1961. aastast ja kvadrofooniliselt alates 1977. aastast.

Eestis algas stereofooniliste raadivastuvõtjate tootmine 1969. aastal (Estonia Stereo), kuigi valmisolek selleks oli olemas alates radioolast Estonia-3.

Alanud aastatuhandel on toimumas üleminek FM-raadioringhäälingu pealt digitaalsele raadioringhäälingule, kuid sedapuhku mitte niivõrd tehnilise kvaliteedi pärast, kuivõrd digitaalse programmiedastuse muude eeliste tõttu. Analoogiliselt omaaegsele üleminekule AM-raadioringhäälingult FM-raadioringhäälingule on ka siin üleval küsimus raadioringhäälingust kui elanikkonna teavitamise vahendist (loodus)katastroofi või ründamise olukorras elanikkonnakaitse eesmärkidel.

## Viited
# Munhwa Broadcasting Corporation

**Munhwa Broadcasting Corporation** (**MBC**) on Lõuna-Korea juhtiv raadio- ja televisioonivõrk. *Munhwa* on koreakeelne sõna "kultuur". Selle lipulaeva maapealne telejaam MBC TV on kanal 11 digitaalseks kanaliks.

MBC on 2. detsembril 1961 asutatud Korea maapealne ringhäälinguorganisatsioon, millel on üleriigiline 17 piirkondliku jaama võrk. Ehkki MBC tegutseb reklaamimise alal, on see avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon, kuna selle suurim aktsionär on avalik-õiguslik organisatsioon The Foundation of Broadcast Culture. Täna on see multimeediumigrupp, millel on üks maapealne telekanal, kolm raadiokanalit, viis kaabelkanalit, viis satelliitkanalit ja neli digitaalset multimeedia ringhäälingukanalit.