Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mandri-Hiina

**Mandri-Hiina** on nii geograafiline kui ka geopoliitiline piirkond, mis kuulub Hiina Rahvavabariigi jurisdiktsiooni alla. Mandri-Hiina alla loetakse ka Hainani saar. Mandri-Hiina alla ei loeta tavaliselt Hongkongi ja Macaud.
# Väikekodanlus

**Väikekodanluse** all on algselt mõeldud kodanluse alamat kihti, näiteks käsitöölisi, väikekaupmehi ja rahvakooliõpetajaid. Selle kihi liikmeid nimetatakse **väikekodanlasteks**.

Et väikekodanlase eluring ja tegevuspiirkond on suurkodanlase võrreldes piiratud, nimetatakse ülekantud tähenduses väikekodanlasteks oma väikese maailmaga piiratud inimesi.

Et väikekodanlased võtsid oma käitumises eeskujuks jõukamad kodanlased, nende majanduslik seisund hakkas aga 19. sajandil halvenema, sugenes neil majanduslikult üle jõu käiv elustiil.

Saksamaa väikekodanlusele on omistatud korraarmastust, pedantsust, puhtusearmastust ja truualamlikku hoiakut. Saksamaa Natsionaalsotsialistliku Töölispartei võimuletulek sai võimalikuks tänu väikekodanlaste toetusele.

Venemaal ei lastud väikekodanlusel iseseisva ühiskonnagrupina tekkida, vähesed isendid likvideeriti punase terrori ajal või ka hiljem.

Artur Adson on öelnud: "Elu ning selle veetmist provintsilinnas peetakse tavaliselt väikekodanlikuks. Viimast on meilgi 1905. a. revolutsioonist peale ja mõningal määral vene pahempoolse kirjanduse mõjul ägedasti halvustatud. Ometi ei ole see väikekodanlus, kõigile ta vigadele vaatamata, iganeski teostanud selliseid vägivallaakte ega veerema pannud sääraseid hävituslaineid, nagu seda on teinud ta sõimajad maailmaparandajate leerist vabaduse, vendluse ja võrdsuse lipukirja all.

## Viited
# Hiina Nõukogude Vabariik

Hiina Nõukogude Vabariik lipp
**Hiina Nõukogude Vabariik**, lühend **HNV** (hiina keeles traditsioonilises kirjas 中華蘇維埃共和國, lihtsustatud kirjas 中华苏维埃共和国; *pinyin*'is Zhōnghuá Sūwéi'āi Gònghéguó), ajalooallikates sageli ka **Jiangxi Nõukogu** (*Jiangxi Soviet*) rajati 7. novembril 1931 Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhi Mao Zedongi, kindral Zhu De ja teiste poolt. See kestis kuni 22. septembrini 1937, kui teise Hiina-Jaapani sõja alguse tõttu HKP ühines Kuomintangiga Teiseks Ühisrindeks. Pärast seda tehti sellest Erirajoon ja HKP kontroll säilis *de facto* Yan'ani üle.

Hiina Nõukogude Vabariigi pindala oli selle maksimaalse suuruse ajal umbes 30 000 ruutkilomeetrit ja seal elas 3 miljonit elanikku. Kuna HNV-l oli oma armee, post, pank, raha (paberrahal oli Lenini pilt) ja maksusüsteem, siis peetakse seda Kahe Hiina alguseks.
# Suur hüpe

**Suur hüpe** (ka **teine viisaastakuplaan**) oli Hiina Kommunistlik Partei (HKP) poolt Hiina Rahvavabariigis aastatel 1958–1962 läbi viidud majandus- ja sotsiaalkampaania. Esimees Mao Zedong algatas kampaania, et riik agraarühiskonnast rahvakommuunide abil võimalikult kiiresti sotsialistlikku süsteemi viia. Mao andis käsu viljapõldude arvu mitmekordistada ja tööstus maapiirkondadesse kolida. Ametnikud, kes kartsid parempoolsete vastast kampaaniat, täitsid Mao liialdusega välja öeldud määrad ning kogusid kokku ka fiktiivsed "ülejäägid", mille tõttu jäid paljud talunikud nälga. Kõrged ametnikud ei julenud majanduskriisist kõva häälega rääkida ning riigiametnikud süüdistasid näljas halba ilma ega teinud olukorra parandamiseks eriti midagi. Suur hüpe tõi endaga kaasa kümneid miljoneid surmasid, hinnangud ulatuvad 15-st 55 miljonini. Suur Hiina näljahäda oli maailma ajaloo ohvriterohkeim näljahäda.

Hiina maapiirkondade inimeste elu hakkas põhiliselt mõjutama järk-järgult toimunud põllumajanduse kollektiviseerimine. Erapõllumajandus keelustati ning rikkujaid karistati revolutsioonivastastena. Suur hüpe oli üks kahest perioodist aastatel 1953–1976, kui Hiina majandus langes. Ökonomist Dwight H. Perkins on väitnud, et suure hüppe ajal tõid hiiglaslikud investeeringud tootluses kaasa vaid minimaalseid kasve ning et suur hüpe oli väga kallis katastroof.

1959. aastal andis Mao riigi igapäevase juhtimise pragmaatiliste mõõdukate Liu Shaoqi ja Deng Xiaopingi kätte ning HKP hindas suure hüppe tagajärgi 1960 ja 1962 toimunud konverentsidel (eriti Seitsme tuhande kaadri konverentsil). Mao ei taganenud enda seisukohtadelt ning süüdistas suure hüppe ebaõnnestumises halba teostust ja "parempoolseid". Ta algatas 1963. aastal sotsialistliku hariduse liikumise ja 1966. aastal kultuurirevolutsiooni, et opositsiooni vaigistada ning võim taas enda kätte koondada. Lisaks lagunesid 1975. aastal taifuuni Nina tõttu kümned suure hüppe ajal Zhumadianis ehitatud tammid, mille tagajärjel hukkus 1975. aasta Banqiao tammi lagunemise tõttu 10 000 – 240 000 inimest.

## Vaata ka

* Kommunismi must raamat
* Maareformi liikumine (Hiina)
* Kommunistlike režiimide massimõrvad
* Rjazani ime
* Uudismaade kampaania

## Viited
# SARSi haiguspuhang

|  |
| --- |
| SARSi haiguspuhang |
|  |
| ██ Riigid kinnitatud surmajuhtumitega██ Riigid kinnitatud nakatumistega██ Nakatumisteta territooriumid |
| Haigus | SARS |
| Viirus | SARS-CoV |
| Peiteaeg | 1–10 päeva |
| Kestus | 2002–2004 |
| Asukoht | kogu maailm |
| Esmajuhtum | Foshan, Hiina |
| Tagajärjed |
| Nakatunuid | 8098 |
| Surmi | 774 |
| Surmavusmäär | 9,56% |
| Ennetus |
| Ametlik teave |
| Võrguteavikud | WHO SARSi leht |
|  Meediafailid Wikimedia Commonsis |

**SARSi haiguspuhang** oli aastatel 2002–2004 toimunud epideemia, mille põhjustas SARS. Raske äge respiratoorne sündroom (SARS) on hingamisteede haigus, mille põhjustab viirus, mida nimetatakse SARSiga seotud koroonaviiruseks (SARS-CoV). SARS-ist teatati esimest korda Aasias 2003. aasta veebruaris. Järgmiste kuude jooksul levis haigus enam kui kahekümnesse Aasia, Põhja-Ameerika, Lõuna-Ameerika ja Euroopa riiki, enne kui SARS-i ülemaailmne puhang 2003. aastal tõrjuti. 2004. aastal oli Hiinas teine ​​väike haiguspuhang.

Puhang sai alguse novembris 2002 Lõuna-Hiinas Guangdongi provintsis asuvast Foshani linnast. Hiina teavitas Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) uuest haigusest 10. veebruaril 2003, mil haigusesse oli nakatunud 305 inimest ning surnud 5 inimest. Veebruari keskpaigas teatas Hiina, et Guangdongi provintsi epideemia kõrgpunkt on möödas, kuid see oli tõenäoliselt ekslik info, sest hiljem teatati veel 806 inimese nakatumisest ja 34 inimese surmast.

Veebruaris 2003 kutsuti WHO itaallasest nakkushaiguste spetsialist Carlo Urbani Vietnamis Hanois üle vaatama üht Ameerika Ühendriikide ärimeest, kellel kahtlustati raskekujulist grippi. Urbani märkas, et sama haiguse sümptomid olid ka mitmel haigla töötajal, ning mõistis, et tõenäoliselt on tegemist uue ja väga nakkava haigusega. Urbani teavitas viivitamatult oma kahtlustest WHOd. Urbani nakatus ka ise SARSi ning suri 29. märtsil 2003.

WHO hoiatas Urbani info alusel ülejäänud maailma ning haiguse levikut õnnestus karantiini ja nakatunute isoleerimisega aeglustada. SARSi levik piirati viie kuuga, haigusesse nakatunuid tuvastati kokku 8098 ja selle tagajärjel suri 774 inimest. SARSi juhtumeid pole maailmas pärast 2004. aastat tuvastatud, kuid haigusega suguluses olev viirus SARS-CoV-2 põhjustas 2019.–2020. aasta koroonapandeemia.

## Viited
# Provints

**Provints** on suurem (enamasti 1. järgu) haldusüksus paljudes riikides. Nimetus on alguse saanud provintsidest Rooma riigis.

Maailmas on 40 riigis haldusüksusteks provintsid. Suurim provints on Québeci provints Kanadas.

Samuti nimetatakse provintsiks riigi äärealasid, vastandatuna metropolile.

Ajalooliselt kasutati provintsi nimetatust ka kahe kirikliku haldusüksuse tüübi kohta: kirikuprovints, mis kujutas endast piiskopkonnast suuremat, tavaliselt mitut piiskopkonda ühendavat territoriaalset üksust; ordu provints, mis on paljude vaimulike ordude ja kongregatsioonide peamine territoriaalne allüksus.

## Afganistan

 *Pikemalt artiklis Provints (Afganistan)*
Afganistanis on provintsid 1. järgu haldusüksused. Riik jaguneb 34 provintsiks.

## Hiina

 *Pikemalt artiklis Provints (Hiina)*
 *Pikemalt artiklis Hiina haldusjaotus*
Hiinas on provintsid 1. järgu haldusüksused. Hiinal on ametlikult 23 provintsi, sealhulgas nõueldav Taiwani provints.

## Hispaania

 *Pikemalt artiklis Hispaania haldusjaotus* *Pikemalt artiklis Provints (Hispaania)*
Hispaanias on provintsid 2. järgu haldusüksused. Riik jaguneb põhiseaduse alusel 50 provintsiks, millest väljapoole jäävad autonoomsed linnad Ceuta ja Melilla.

## Indoneesia

 *Pikemalt artiklis Provints (Indoneesia)*
Indoneesias on provintsid 1. järgu haldusüksused.

## Itaalia

 *Pikemalt artiklis Provints (Itaalia)*
Itaalias on provintsid 2. järgu haldusüksused.

## Paapua Uus-Guinea

 *Pikemalt artiklis Provints (Paapua Uus-Guinea)*
Paapua Uus-Guineas on provints 1. järgu haldusüksus.

## Prantsusmaa

 *Pikemalt artiklis Provints (Prantsusmaa)*
Prantsusmaal on provintsid endised haldusüksused.

## Türgi

 *Pikemalt artiklis Provints (Türgi)*
Türgis on provintsid 1. järgu haldusüksused.

## Vaata ka

* Ajaloolised Rooma provintsid
# Fortune

**Fortune** on USA majandusajakiri, mille asutas Henry Luce 1930. aastal. Fortune’i annab välja Time Inc. ja see ilmub kaks korda kuus.

Ameerika majandusajakirjade vallas on Fortune’i peamised konkurendid Forbes ja Bloomberg Businessweek.

## Ajalugu

Fortune’i asutas ajakirja Time kaasasutaja Henry Luce 1930. aasta veebruaris, neli kuud pärast musta neljapäeva, millega algas ülemaailmne majanduskriis.

Luce’i partner Briton Hadden polnud väljaande ideest vaimustuses, kuna arvas, et majandusajakiri oleks igav ja raskesti turustatav. Kuid esimese numbri ilmumiseks oli ajakirjal juba 30 000 tellijat. Fortune’i esimene number maksis 1 dollari ajal, mil näiteks pühapäevane New York Times maksis ainult 5 senti. Kuna enamik tolleaegseid majandusuudiseid kajastavaid USA ajalehti olid must-valged ning sisaldasid palju arve ja tabeleid, vastas Fortune turu nõudlusele kunstilise ja hästi kirjutatud majandusajakirjanduse järele (Luce võttis tööle noori kirjandustalente ja andekaid fotograafe).

## Viited

## Välislingid

* Fortune'i koduleht
# Mandžud

Mandžu mees rahvariietes
Mandžu aadlidaamid 1900. aasta paiku
**Mandžud** on tunguusi-mandžu rahvas Hiinas. Enamik mandžusid elab Kirde-Hiinas ajaloolises Mandžuurias (põhiliselt Liaoningi, Hebei, Heilongjiangi ja Jilini provintsis), Sise-Mongoolias ja Pekingis. Mandžude üldarv Hiinas oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 10,4 miljonit. Oma autonoomset piirkonda mandžudel ei ole, küll on neil aga mitu autonoomset maakonda.

Tänapäeval kõnelevad mandžud hiina keelt. 1982. aastal kõneles Hiinas mandžu keelt emakeelena 70 inimest. 2007. aastal olevat olnud Hiinas mandžu keele emakeelena kõnelejaid 18. Hoolimata üleminekust hiina keelele on mandžud siiski säilitanud etnilise eneseteadvuse ja teatavad kultuurilised iseärasused. Ühe põhjamandžu murde alusel kujunenud sibo keelt kõneleb Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ligikaudu 30 000 inimest.

Mandžud on tšurtšenite järeltulijad. 1635. aastal nimetas tšurtšenite valitseja oma rahva mandžudeks. Mandžu nimetus võeti tõenäoliselt kasutusele ühe hõimunime järgi pärast seda, kui hõimud olid ühendatud ühtse võimu alla. 1636. aastal rajasid mandžud Qingi dünastia. 1644. aastal vallutasid mandžud Pekingi ja suurema osa Hiinast. Qingi dünastia jäi võimule kuni 1911. aastani. Mandžud hakkasid järjest enam omaks võtma hiina kultuuri, samuti toimus üleminek hiina keelele. Qingi dünastia püüdis piirata hiinlaste ümberasumist Mandžuuriasse. Kuid 1860. aastatel oli Qingi dünastia sunnitud avama Mandžuuria hiina ümberasujatele. Paari aastakümne jooksul jäid mandžud ajaloolises Mandžuurias vähemusse.

Minevikus oli mandžude usundiks šamanism, 17. sajandist alates hakkasid levima hiina rahvausund ja budism.

## Viited
# Imikusuremuskordaja

**Imikusuremuskordaja** (ebatäpses sõnastuses *imikusuremus* või *imikute suremus*) on aasta jooksul esinenud imikute (alla üheaastaste laste) surmajuhtude ja sama aja jooksul aset leidnud elussündide suhe rahvastikus. Seda väljendatakse tavaliselt 1000 elussünni kohta (promillides).

Imikusuremuskordaja on imikusuremuse intensiivsuse näitaja.

Imikusuremuskordaja on üks tähtsamaid demograafilise ja sotsiaalse arengu näitajaid, sest imikud on eriti tundlikud sotsiaalsete ja ökoloogiliste tingimuste suhtes.

## Viited
# The New York Times

The New York Times| The New York Timesi peakorter |
| Tüüp |
päevaleht |
| Omanik |
The New York Times Company |
| Formaat | *Broadsheet* |
| Väljaandja |
Arthur Gregg Sulzberger |
| Koosseisulisi ajakirjanikke |
350 |
| Asutatud |
1851 |
| Toimetus |
New York Times Building 620 Eighth Avenue Manhattan, New York 10018 Ameerika Ühendriigid |
| Trükiarv |
1 000 665 iga päev 1 438 585 pühapäeviti |

**The New York Times** (eesti keeles kasutatakse tavaliselt nimekuju **New York Times**) on rahvusvaheliselt tuntud ajaleht, mis asutati 1851. aastal. Seda antakse välja New Yorgis ja levitatakse kogu USA-s ning paljudes teistes riikides üle maailma.

Ajalehe omanik on The New York Times Company, millele kuulub teisigi suuri ajalehti, näiteks International Herald Tribune ja The Boston Globe. Ettevõtte juhatuse esimees on Arthur Gregg Sulzberger, kelle perekonnale on ajaleht kuulunud juba 1896. aastast.

Ajaleht asutati 18. septembril 1851 nimega The New York Daily Times.

2020. aasta seisuga oli ajalehel 5,496 miljonit tellijat, kellest digisisu tellis 4,665 miljonit ning mängude ja kokanduse osa 1,398 miljonit. Paberlehte tellis 0,831 miljonit ja see arv väheneb järjest nagu teistelgi paberlehtedel.

2012. aasta juunis hakati välja andma hiinakeelset veebiversiooni. 2016. aasta veebruarist 2019. aasta septembrini anti välja ka hispaaniakeelset paberversiooni.

New York Timesi tellijatele on saadaval digiarhiiv The TimesMachine, milles on saadaval ajalehe kõigi numbrite PDF-versioon aastatest 1851–2002.

Erinevalt enamikust USA ajalehtedest on New York Timesil omaenda range sisemine stiilijuhend, mille kohaselt inimeste perekonnanimesid kasutatakse ainult koos tiitliga, näiteks "härra" või "proua". Erand tehakse üksnes spordivõistluste ja popkultuuri kajastamisel.

Vastavalt stiilijuhendile ajalehes roppe sõnu ei kasutata. Nii näiteks kirjutas ajaleht punkbändi Fucked Up kontserdiarvustuse ilma kordagi bändi nime mainimata. Erandlikult kasutas ajaleht 2016. aasta USA presidendivalimiste kajastamisel sõnu "*fuck*" ja "*pussy*", et illustreerida Donald Trumpi keelekasutust.

## Vaata ka

* New York Timesi bestsellerid
* The New York Times Magazine

## Viited

## Välislingid

* New York Timesi koduleht
* The New York Times Twitteris
# Los Angeles Times

Ajalehe logo
**Los Angeles Times** (lühendatult **LA Times**) on USA ajaleht, mis ilmub Los Angeleses ja teistes USA läänepoolsetes osariikides.

See on tiraaži poolest USA teine ajaleht New York Timesi järel. Ajalehte annab välja Tribune Company. Ajaleht ilmub iga päev.

2007. aastal oli ajalehe tiraaž üle 800 000 eksemplari.

Ajalehe esimene number ilmus 1881.

Ajavahemikul 1917–2004 on ajalehe ajakirjanikud saanud 37 Pulitzeri preemiat.

## Välislingid

* Koduleht
# Hiina KP Keskkomitee poliitbüroo

**Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee poliitbüroo**, lühend **HKP KK poliitbüroo** (hiina keeles 中国共产党中央政治局, *pinyin*’is *Zhōngguó Gòngchǎndǎng Zhōngyāng Zhèngzhìjú*) on Hiina Kommunistliku Partei poliitiline juhtorgan.

Poliitbüroo liikmeid (koosseisus 17–25 inimest) nimetab ametisse Hiina KP Keskkomitee. Poliitbüroo peab oma istungeid sagedusega kord kuus. Tähtsamatest poliitbüroo liikmetest (sealhulgas partei peasekretär) valitakse poliitbüroo peajuhtorgan – poliitbüroo alaline komitee, mis peab oma koosolekuid sagedusega kord nädalas.

## Vaata ka

* NLKP Keskkomitee Poliitbüroo
# 907

**907. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **10. sajand** - 11. sajand

Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - **900. aastad** - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad

Aastad: 902 903 904 905 906 - 907 - 908 909 910 911 912

---

## Sündmused

* Hiinas kukutati Tangi dünastia.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
# Vääristubakas

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taimeliigist; aine kohta vaata artiklit Tubakas (aine); taimeperekonna kohta vaata artiklit Tubakas (perekond); teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Tubakas (täpsustus)* |

---

| Vääristubakas |
| --- |
|  Õitsev vääristubakas |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Katteseemnetaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Maavitsalaadsed *Solanales*  |
| Sugukond |
Maavitsalised *Solanaceae*  |
| Perekond |
Tubakas *Nicotiana*  |
| Liik | **Vääristubakas**  |
| Binaarne nimetus |
| Nicotiana tabacum L. |

**Vääristubakas** ehk **virgiinia tubakas** ehk **türgi tubakas** ehk **tubakas** (*Nicotiana tabacum*) on maavitsaliste sugukonna tubaka perekonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede liik.

## Droogina

 *Pikemalt artiklis Tubaka lehed*
Droogina kasutatakse kuivatatud tubaka lehti (*Nicotianae folium*).

Tubakat on, koos neuroleptikumidega, kasutatud närvisüsteemihäiretega laste ravimisel.

Raviannustes tõstab tubakas mao limaskesta sekretoorset aktiivsust ja tõstab vererõhku.

Tubakas võeti ametliku ravimina Briti farmakopöasse 1885.aastal.

## Viited

## Välislingid

* Vääristubakas andmebaasis eElurikkus
# Shijiazhuang

| Shijiazhuang |
| --- |
|

---

 |
| **[** šõtsjatšu'ang **]** |
| hiina 石家庄市Shijiazhuang Shi |
|

---

 |
|
Pindala: 15 848 km² |
|
Elanikke: 10 640 458 (2020)  |
|
Rahvastikutihedus: 671 in/km² |
|
Keskus: Chang'ani linnarajoon |
|  |

**Shijiazhuang** (haldusüksusena 石家庄市 Shijiazhuang Shi (toonimärkidega Shíjiāzhuāng Shì)) on Hebei provintsi pealinn Hiinas. Asub umbes 320 kilomeetrit Pekingist lõunas.

Linn on asutatud 1925 ja linnaks nimetati 7. oktoobril 1939 nimega *Shimen* (*Shímén*). Praeguse nime sai 26. detsembril 1947. Pärast Hebei provintsi pealinnaks nimetamist on linn kiiresti kasvanud.

Peamised tööstusharud on tekstiili-, farmaatsia- ja keemiatööstus.

Linnas elab umbes 2 miljonit inimest. Linna haldusalasse kuulub mitu ümberkausdet maakonda ja linna, koos nendega on rahvaarv ligi 9 miljonit.

## Viited

## Välislingid

* Shijiazhuangi koduleht