Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Post

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel kõneleb sideteenusest; sõna teiste tähenduste kohta vaata artiklit Post (täpsustus).* |

---

1918. aasta Eesti postmark
**Post** või **postiteenistus** on süsteem kirjade ja muude esemete transportimiseks. Kõige sagedasemad postisaadetised on kirjalikud paberdokumendid, mis on tavaliselt ümbrikus, ajakirjandusväljaanded (ajalehed ja ajakirjad) ja väikepakid. Postiks nimetatakse ka posti teel transporditavaid saadetisi.

Postiteenistus võib olla riiklik või põhineda erafirmadel. Sageli seavad valitsused erapostifirmadele piiranguid. 19. sajandi keskpaigast on postiteenistused tavaliselt riiklikud monopolid, mille teenuste eest maksavad tarbijad ette. Maksu tasumist tõendab tihti saadetisele kleebitav postmark, kuid masspostituse jaoks kasutatakse ka frankeerimismasinat.

Tihtipeale osutab postiasutus kirjade kohaletoimetamise kõrval muidki teenuseid. Nii on postisüsteem mõnes riigis ühendatud telegraafi- ja telefoniteenistusega, teisal osutab see ka pangandusteenuseid ja menetleb passitaotlusi.

Eestis on postiteenuste turg avatud ning varasema monopoli Eesti Posti kõrvale on tekkinud teisigi postifirmasid, näiteks Itella SmartPOST ja Express Post.

## Ajalugu Eestis

Postkast ja kirjakastid Alajõe külas
 *Pikemalt artiklis Eesti posti ja postmargi ajalugu*
Riiklik postiteenus sai Eestis alguse osana 1636. aastal asutatud Rootsi riiklikust postisüsteemist, mis juurutati Eesti- ja Liivimaal 1638. aastal kuninganna Kristiina eestkostevalitsuse postimääruse alusel.

Enne 1917. aastat oli Eesti Vabariigi territooriumil 157 postiasutust, lisaks kolm iseseisvat riigi telefonikeskjaama.

25. veebruaril 1918 võtsid Saksa okupatsioonivõimud Tallinna postkontori üle ja likvideerisid senise postisüsteemi.

Esimesed Eesti postmargid ilmusid müügile 22. novembril 1918 – lillemuster (5 kopikat) ja 30. novembril lillemuster (15 kopikat).

## Vaata ka

* Postimuuseum

## Viited

## Välislingid

* Eesti postiteenistuse ajalugu Eesti Posti kodulehel
# Mario Cuomo

| Mario Cuomo |
| --- |
| Mario Cuomo (2007) |
| New Yorgi osariigi kuberner |
| **Ametiaeg** 1. jaanuar 1983 – 31. detsember 1994 |
| Eelnev |
Hugh Carey |
| Järgnev |
George Pataki |
| New Yorgi osariigi leitnantkuberner |
| **Ametiaeg** 1. jaanuar 1979 – 31. detsember 1982 |
| Eelnev |
Mary Anne Krupsak |
| Järgnev |
Alfred DelBello |
| Isikuandmed |
| Sünninimi |
Mario Matthew Cuomo |
| Sünniaeg |
15. juuni 1932 New York, New York, Ameerika Ühendriigid |
| Surmaaeg |
1. jaanuar 2015 (82-aastaselt) New York, New York, Ameerika Ühendriigid |
| Erakond |
Demokraatlik Partei New Yorgi Liberaalne Partei |
| Abikaasa |
Matilda Raffa |
| Lapsed |
5 (sh Andrew, Margaret ja Chris) |
| Elukoht | **Matmispaik:** St. Johni kalmistu, New York, New York, Ameerika Ühendriigid |
| *Alma mater* |
St. Johni ülikool (juura, 1956) |
| Autogramm |  |

**Mario Matthew Cuomo** (15. juuni 1932 – 1. jaanuar 2015) oli Ameerika Ühendriikide jurist ja poliitik, aastatel 1983–1994 New Yorgi kuberner. Ta kuulus Demokraatlikkusse Parteisse ning oli enne kuberneriametit aastatel 1975–1978 New Yorgi osariigisekretär ja aastatel 1979–1982 New Yorgi leitnantkuberner. Tema poeg Andrew (snd 1957) oli samuti New Yorgi kuberner ning poeg Chris (snd 1970) tegutseb NewsNationi kanali uudisteankurina.

Cuomo oli tuntud oma liberaalsete vaadete ja kõneoskuse poolest. Eriti kuulsaks sai tema 1984. aasta Demokraatliku Partei koosolekul peetud kõne, milles ta kritiseeris president Ronald Reagani valitsuse tööd. Teda peeti Demokraatliku Partei tõenäoliseks presidendikandidaadiks nii 1988. kui 1992. aastal, kuid ta ei soostunud kummalgi korral kandideerima.

Cuomo oli New Yorgi kuberner kolm ametiaega, kuni ta sai 1994. aasta valimistel George Patakilt n-ö vabariiklaste revolutsiooni käigus lüüa. Pärast 1994. aasta valimisi lahkus ta poliitikast ning tegutses New Yorgis juristina.

## Viited

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Hugh Carey** | **New Yorgi kuberner** 1983–1994 | Järgnev **George Pataki** |
# Sigma Xi

**Sigma Xi** (ingliskeelse täisnimega Sigma Xi: The Scientific Research Honor Society (ΣΞ)) on rahvusvaheline teadusorganisatsioon. Organisatsiooni eesmärkide seas on väärtustada eelkõige teadussaavutusi ja edendada koostööd teadusvaldkondade teadlaste vahel.

Organisatsiooni nimi "Sigma Xi" tuleb kreekakeelsetest tähtedest sigma (Σ) ja ksii (Ξ) ning ΣΞ on akronüüm fraasist Σπουδῶν Ξυνῶνες (*Spoudon Xynones*, ligikaudne tõlge 'teadusele pühendunud kolleegid', inglise keeles (*Companions in Zealous Research*)).

Organisatsioon asutati 1886 USAs Cornelli Ülikooli juures.

Tänapäeval on organisatsioonil umbes 60 000 liiget rohkem kui 100 riigist.

## Välislingid

* Organisatsiooni koduleht
# Politoloogia

**Politoloogia** on teadus, mis uurib võimu ja valitsemise vorme, poliitilisi süsteeme ja ideoloogiaid. Politoloogia tegeleb režiimide, liikumiste ja ideoloogiate uurimisega.

## Politoloogia ajalugu

### Algusaeg 1880–1920

* 1871 – Pariisis asutati École Libre des Sciences Politiques.
* 1880 – Columbia Ülikoolis (NY) asutati School of Social Sciences.
* 1890. aastad – Firenzes asutati Istituto Cesare Alfieri.
* 1895 – alustas tegevust London School of Economics and Political Science.
* 1903 – asutati American Political Science Association.

### Suunamuutus 1920–1945

* Talcott Parsons – strukturaal-funktsionalistlik teooria
* Harold Lasswell – süsteemiteooria ja kontentanalüüs

### Kõrgaeg 1945–1965

* poliitika biheivioristlik uurimine (David Easton)
* poliitiline sotsioloogia
* poliitilise kultuuri uurimine (Almond ja Verba)
* majanduslik poliitika teooria (Anthony Downs)
* pluralistlik demokraatia teooria (Robert Dahl)
* kriitiline poliitiline teooria

### Hajumine 1965–

* postbiheivioristlik käsitlus
* poliitilise filosoofia uus tulemine (Brian Skinner, John Rawls, Robert Nozick)
* ühiskonnakriitiline uurimus (Barrington Moore Jr., Immanuel Wallerstein, Michel Foucault, Jürgen Habermas)
* *policy-analysis* (Thomas R. Dye)

## Politoloogia harud

* Võrdlev poliitika
* Rahvusvahelised suhted
* Poliitiline teooria
* Interdistsiplinaarsed valdkonnad

## Vaata ka

* politoloogia mõisteid
* politoloogide loend
* poliitika

## Välislingid

* Politoloogid poliitikast Sirp, 23. oktoober 2009
# Germanistika

**Germanistika** ehk **germaani filoloogia** on germaani keeli, kirjandust ja kultuurilugu uuriv teadusala. Kitsamas mõttes on germanistika saksa keelt ja kirjandust uuriv teadusala.

Germanistikale panid 19. sajandi alguses aluse teiste seas Rasmus Christian Rask, Franz Bopp, Karl Lachmann.

## Viited
# Keelepoliitika

**Keelepoliitika** hõlmab eelkõige riigi süsteemsed abinõud keele funktsioonide teadlikuks säilitamiseks või muutmiseks. Mingi riigi keelepoliitika esmaülesanneteks on riigikeele sätestamine põhiseaduses ja keeleseaduse kehtestamine, mis kõik toimub rahvusvahelisi õiguse normi kinni pidades.

Keelepoliitika eesmärk on keelesuhtluse reguleerimine ühiskonnas, tagades ühtlasi ka riigikeele täisväärtusliku toimimise.

Keelepoliitika võib iseloomu poolest olla kas (a) **konstruktiivne** ehk **perspektiivne** (arendab keele funktsioone ja struktuuri); (b) **retrospektiivne** (säilitab keele funktsioone ja struktuuri), või (c) **destruktiivne** (ahendab keele funktsioone ja struktuuri).
Destruktiivse keelepoliitika viljelemine võib kaasa tuua keelelise assimileerumise ja keele hääbumise, keeletapu (keelesuitsiid ehk lingvitsiid).

## Eesti keelepoliitika

 *Pikemalt artiklis Eesti keelepoliitika*
Eestis kuulub keelepoliitika Haridus- ja teadusministeeriumi valitsemisalasse. Ministeeriumi ülesanded on keelepoliitika planeerimine, korraldamine ja arendamine; riigi arengukavade väljatöötamine keelepoliitika valdkondades ja nende kooskõla tagamine üleriigiliste arengukavadega.

Keelevaldkonna kolm olulisemat suunda on:

* eesti keel Eestis;
* eesti keele välisõpe;
* võõrkeelepoliitika.

## Vaata ka

* Soome keelepoliitika
* Keelekorraldus
* Keelehoole
* Keelekaitse
* Keelerežiim

## Viited

## Välislingid

* Eesti keelepoliitikat reguleerivad õigusaktid (vaadatud 05.11.2012)
* Eesti kui ELi liikmesriigi keelepoliitika (vaadatud 05.11.2012)
# Vaorani keel

| Vaorani keel |
| --- |
| Kõneldakse |
Ecuadoris |
| Kokku kõnelejaid |
1800 (2012) |
| Keelesugulus |
isolaat |
| Keelekoodid |
| ISO 639-3 |
auc |

**Vaorani keel** (varem ka **auka keel**) on Ecuadori idaosas Napo ja Cuararay jõe vahelisel alal kõneldav keel, millel teadaolevaid sugulaskeeli ei ole.

Vaorani keel on ohustatud. 2012. aastal oli kõnelejaid umbes 1800.

## Viited

## Välislingid

*
*
# Filosoofiline loogika

**Filosoofiline loogika** (inglise *philosophical logic*) on ratsionaalse mõtlemise filosoofiline uurimine. Termini võttis kasutusele Bertrand Russell 1950. aastatel.

Filosoofilist loogikat võib nimetada filosoofia ja loogika ühisosaks. Filosoofiline loogika analüüsib osutuse ja tähenduse, otsustuse, tõe, eituse, modaalsuse, definitsiooni, järelduse jt mõisteid, mis seostuvad mõtlemise ratsionaalsusega.

Filosoofiline loogika ei uuri mõtlemist psühholoogilise protsessina – seda teeb psühholoogia.

## Viited