# Kirikuisa

Kirikuisasid kujutav 11. sajandi Kiievi-Vene miniatuur
Kirikuisasid kujutav seinamaal Kurbinovo Püha Jüri kiriku apsiidis Põhja-Makedoonias
Elevandiluust ikoon kolme püha ülemkarjase ja õpetajaga (Basileios Suur, Johannes Kuldsuu ja Gregorius Teoloog). Kreeka, 1500. aasta paiku
Altariretaabel nelja kirikuisaga: Hieronymus, Augustinus, Gregorius Suur, Ambrosius. Michael Pacher, 1483
**Kirikuisa** (ka *kirikuisad*; vanakreeka k *οἱ πατέρες τῆς ἐκκλησίας* / *οἱ ἐκκλησιαστικοὶ πατέρες*; ladina k *patres ecclesiae*) on varakristliku ja hilisantiigi perioodi mõjukas kristlik õpetaja ja kirjanik, kelle teosed said hilisemates kiriklikes vaidlustes, dogmaatilistes sõnastustes ja kirikukorralduses oluliseks autoriteediks ning „kohtuvõimu” (*court of appeal*) laadseks viiteallikaks. Kirikuisade tekstikorpust nimetatakse üldiselt patristika või patroloogia (*patristics* / *patrology*) alla kuuluvaks kirjanduseks ja uurimisalaks.

Mõiste kasutus ei ole eri konfessioonides rangelt identne: läänekirikus piiratakse „kirikuisade ajajärku” sageli Isidorusega Sevillast († 636), keda on nimetatud viimaseks lääne ladina kirikuisaks, idakirikus aga tihti Johannes Damaskusega († u 749), keda on nimetatud viimaseks kreeka kirikuisaks.

## Mõiste ja kriteeriumid

Klassikalises (eriti ladina traditsioonis levinud) määratluses seostatakse kirikuisaks olemist nelja tunnusega:

1. **õigeusk** (kooskõla kiriku usureegliga ja hilisema dogmaatilise normiga),
2. **pühadus/elu eeskujulikkus**,
3. **kiriklik heakskiit** (vastuvõtt traditsioonis, liturgilises ja õpetuslikus kasutuses),
4. **antiiksus** (kuuluvus varakristlikku/patristilisse ajastusse).

Praktikas loetakse kirikuisade hulka mõnikord ka autoreid, kes ei vasta kõigile tunnustele (nt Origenes ja Tertullianus), kuid kelle mõju varakristlikule teoloogiale ja eksegeesile on olnud suur.

## Ajalooline kujunemine ja roll

Kirikuisade kirjandus kujunes 2.–8. sajandil mitmes keeleruumis (eeskätt kreeka, ladina ja süüria), kandes edasi varakristliku õpetuse sõnastamist ja kaitset, piiblitõlgenduse traditsioone, liturgilisi praktikaid ja kirikliku distsipliini kujunemist. Nende tekstid olid hiljem olulised nii oikumeeniliste kirikukogude aruteludes kui ka kiriku õpetuse süstemaatilises esituses.

## Ikonograafia

Ikonograafias kujutatakse kirikuisasid tavaliselt liturgilises rüüs (eriti piiskoppe ja õpetajaid), sageli käsikirjarulli või raamatuga. Lääne-Euroopa kunstis on levinud ka atribuudid, mis viitavad pärimuslikule eluloole või ikonograafilisele tüübitunnusele (nt Hieronymus koos lõviga).

## Patristika ja tekstikorpused

Kirikuisade teoste uurimist nimetatakse patristikaks või patroloogiaks. Lisaks üksikute autorite kriitilistele väljaannetele kasutatakse laialdaselt suuri koondkorpusi:

* Sources Chrétiennes (alates 1942): kriitilised väljaanded koos prantsuskeelse tõlkega; hõlmab kreeka, ladina ja mitmeid idamaiseid traditsioone.
* **J. P. Migne’i** sarjad Patrologia Latina ja Patrologia Graeca (19. saj): mahukad (kuid ebaühtlase kriitilisusega) kogumikud, mis on paljudes uurimustes endiselt viitamisel kasutusel, eriti seal, kus uuem kriitiline väljaanne puudub.

## Kirikuisad sajandite kaupa

Alljärgnev loend on valikuliselt esitatud ülevaade (mitte ammendav nimekiri). Piiritlemine sõltub erinevate kirikute traditsioonist ning mõiste kasutusest.

### 2. sajand

*Apostlikud isad* (u 80–150):

* Clemens Roomast
* Ignatios Antiookiast
* Polykarpos Smyrnast
* Papias Hierapolisest

*Apologeedid*:

* Justinus Märter
* Athenagoras Ateenast
* Aristides Ateenast
* Ireneus Lyonist
* Meliton Sardesest

### 3. sajand

* Clemens Aleksandriast
* Origenes (väga mõjukas kreekakeelses osas Rooma impeeriumist, kuid hiljem hukka mõistetud ja/või vaidlustatud staatus mitmes traditsioonis; nüüdisajal rehabiliteeritud)
* Tertullianus (mõjukas ladinakeelne autor; hiljem hereetikuna hukka mõistetud ja staatus traditsiooniti varieeruv)
* Cyprianus Kartaagost
* Hippolytus Roomast
* Dionysios Aleksandriast

### 4. sajand

*Kreeka ja ida traditsioon*:

* Athanasius Aleksandriast
* Basileios Suur
* Gregorios Teoloog
* Gregorios Nyssast
* Kyrillos Jeruusalemmast
* Johannes Chrysostomos
* Efraim Süürlane

*Ladina traditsioon*:

* Hilarius Poitiers'st
* Ambrosius Milanost
* Hieronymus
* Augustinus

### 5. sajand

* Kyrillos Aleksandriast
* Leo Suur
* Theodoretos Kyrrhosest (ida traditsioon)

### 6. sajand

* Gregorius Suur
* Benedictus Nursiast
* Pseudo-Dionysius Areopagita (autorsus vaieldav; mõju väga suur)

### 7. sajand

* Maximus Usutunnistaja
* Isidorus Sevillast

### 8. sajand

* Johannes Damaskusest (idakirikus tähistatud pühak, kirikuisa staatus vaidlustatud, kuna tegutses varakeskajal ning tutvustas teoloogilisi innovatsioone)

### Hilisem kasutus (eriti õigeusu traditsioonis)

Õigeusu kirik kasutab mõistet *pühad isad* mõnikord laiemalt ning loeb autoriteetsete „isade” hulka ka hilisemaid autoreid (nt):

* Photius
* Simeon Uusteoloog
* Gregorios Palamas
* Markus Efesosest

## Vaata ka

* Patroloogia
* Patristika
* Kiriku doktor
* Apologeedid
* Apostlikud isad

## Viited