Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Valgla

Euroopa peamised veelahkmed ja suuremad jõgikonnad
Veekogu **valgla** ehk **valgala** (ka *vesikond*, *bassein*) on maa-ala, millelt vesi sellesse veekogusse voolab.

Jõe valgla (jõgikond) toimib nagu lehter: kõikjalt valglast voolab vesi sellesse jõkke kokku. Jõe igal lisajõel on oma valgla, mis kuulub emajõe valgla koosseisu.

Valglaid lahutavat piiri nimetatakse veelahkmeks ehk veelahkmejooneks. Veelahkmejoon on tihti piiriks kahe riigi vahel, kui piir kulgeb piki mäestikke.

Valgla jaguneb maapealseks ja maa-aluseks valglaks. Valglast rääkides peetakse tavaliselt silmas maapealset valglat, sest maa-alust valglat on enamasti raske kindlaks teha.

Maakera maismaast 32% kuulub Atlandi ookeani valglasse, 15% Põhja-Jäämere valglasse, 13% Vaikse ookeani ja 13% India ookeani valglasse. Antarktikat, mis moodustab maismaast 8%, ei ole sinna hulka arvatud.

## Äravooluta valglad

 *Pikemalt artiklis Äravooluta valgla*
Osa maismaast ei kuulu ühegi ookeani valglasse. Seda nimetatakse äravooluta alaks. Äravooluta alale langevad sademed võivad voolata umbjärve (Kaspia meri, Araali meri) või lihtsalt ära aurata või pinnasesse imenduda, ilma et nad jõuaksid kusagile voolata. Okavango jõgi moodustab delta, mille harud kaovad kõrbeliiva. Sageli on äravooluta alad väga kuivad, nii et sinna oluliselt sademeid ei lange. Maailma maismaast moodustab äravooluta ala umbes 18%.

## Suurimate valglatega jõed

Maailma kolm suurima valglaga jõge on Amazonas, Kongo jõgi ja Mississippi. Euroopa kolm suurima valglaga jõge on Volga, Doonau ja Dnepr. Eesti suurima valglaga jõgi on Narva jõgi: Narva jõe valgla on suurem kui Eesti.

## Välislingid

 valgala – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
# Apollo (täpsustus)

|  |  |
| --- | --- |
|  | *See on täpsustuslehekülg. Vajaduse korral muuda palun siia suunaval leheküljel lingi sihtkoht täpseks.* |

---

**Apollo** võib tähendada järgmist:

* Apollon (ladina *Apollo*), vanakreeka ja -rooma mütoloogias üks jumalatest
* Apollo (perekond), liblikaperekond
* Apollo programm, NASA kosmoseprogramm
* 1862 Apollo, asteroid
* Apollo Group, Eesti haldusettevõte, millele kuuluvad muu hulgas raamatupoed ja kinod
	+ Apollo Kino, Eesti kinokett
	+ Apollo Kauplused, Eesti raamatupoodide kett
* Apollo (Tallinna kino), endine kino Tallinnas
* Apollo (Tartu kino), endine kino Tartus
* Apollo (Timebelle laul), Timebelle laul 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
* Apollo (perekonnanimi)

## Vaata ka

* Apollonios
* Apollonius
# Peeter Paan (film 1953)

Peeter Paan| Peter Pan |
| --- |
| Žanr |
joonisfilm |
| Režissöör |
Clyde Geronimi Wilfred Jackson Hamilton Luske |
| Stsenarist |
Milt Banta William Cottrell Winston Hibler |
| Helilooja |
Oliver Wallace |
| Jutustaja |
Tom Conway |
| Peaosades |
Bobby Driscoll Kathryn Beaumont Hans Conried |
| Produtsent |
Walt Disney |
| Levitaja |
RKO Radio Pictures |
| Esilinastus |  5. veebruar 1953 |
| Kestus |
76 minutit |
| Riik |
Ameerika Ühendriigid |
| Keel |
inglise |
|
Ametlik veebileht |
|
IMDb profiil |

**"Peeter Paan"** on 1953. aastal valminud Walt Disney joonisfilm. Linateos põhineb J. M. Barrie väljamõeldud Peeter Paani tegelaskuju seiklustel.

## Välislingid

* Koduleht
* Peeter Paan andmekogus IMDb (inglise)
# Mukhriz Mahathir

Mukhriz Mahathir (21. jaanuar 2013)
**Mukhriz Mahathir** (jawi tähestikus مخريز بن محاضر; sündinud 25. novemberl 1964 Alor Setaris Kedahi osariigis) on Malaisia poliitik. Ta on ka Malaisia ​​endise peaministri Mahathir Mohamad poeg.

## Pere

* Isa:Mahathir Mohamad
* Ema:Siti Hasmah Mohamad Ali
* Naine:Norzieta Zakaria
	+ Poeg:Misha Hakeem bin Mukhriz
	+ Tütar:Meera Alyanna Mukhriz, Melia Serena Mukhriz

## Viited
# Kuveidi jalgpallikoondis

| Kuveidi jalgpallikoondis |
| --- |
| Jalgpalliliit |
Kuveidi jalgpalliliit (asutatud 1952) |
| Konföderatsioon |
Aasia Jalgpalli Konföderatsioon |
| Rekordkoondislane |
Bashar Abdullah (133 mängu) |
| Parim väravakütt |
Bashar Abdullah (75 väravat) |
| FIFA edetabeli koht |
156. (aprill 2019) |

**Kuveidi jalgpallikoondis** on Kuveidi rahvuskoondis jalgpallis.
# Maurja Riik

*Mitte segi ajada Mori Kuningriigiga. Filmi kohta vaata artiklit Maurya (film). Teiste tähenduste kohta vaata artiklit Moriya.*

|  |
| --- |
| **Maurja Riik**

---

u 321 – 185 eKr |
|  |
| Valitsusvorm |
Monarhia |
| Keiser |
Chandragupta Maurya (esimene, u 321 – 298 eKr) Brihadratha Maurya (viimane, 187–185 eKr) |
| Pealinn |
Pataliputra |
| Pindala |
5 000 000 km² (250 eKr) |
| Rahvaarv |
15 000 000 – 30 000 000 (3. saj eKr) |
| Peamised keeled |
Magadhi prakriti Sanskriti |
| Valuuta |
Karshapana |
|

| Eelnev | Järgnev |
| --- | --- |
| Nanda Riik Paropamisadae Parada Kuningriik Aparanta Kathiawar Andhras Kalinga | Shunga Riik Indo-Kreeka Kuningriik Yaudheya Samatata Satavahana Mahameghavahana |

 |

**Maurja Riik** oli riik Lõuna-Aasias rauaaja lõpus. Selle kese oli Magadha piirkond. Maurya Riigi rajas u 320. aastal eKr Chandragupta Maurya ning see kestis üsna lõdvalt ühendatud kuningriigina aastani 185 eKr.

Chandragupta Maurya alistas Nanda Riigi ning allutas oma võimule alad läänes kuni Hindukušini ning lõunas kuni Dekkani kiltmaani. Tema võimu reaalne olemasolu väljaspool Magadhat sõltus suuresti kohalikust arengutasemest. Chandragupta lapselapse Ašoka valitsemisajal (u 268–232 eKr) olid Maurja Riigi kontrolli all kogu Hindustan, v.a poolsaare lõunatipp. Riigi pealinn Pataliputra asus Magadhatis (praegune Patna), teised põhipiirkonnad ja -keskused olid Taxila riigi loodeosas, Ujjain Malwa kiltmaal, Bengali lahe äärne Kalinga ja väärismetalliderikas Dekkani kiltmaa. Väljaspool neid piirkondi olenes keskvõimu töötamine konkreetse kohaliku asevalitseja ustavusest.

Maurja Riigi majandusarengut viisid edasi rahumeelsete usundite budismi ja jainismi levik, rahasüsteemi kasutuselevõtt ning kirjaoskuse levik. Induse-Gangese madalikul olid viljakad maad, kaubandus toimus meretsi ja jõgitsi. Talvel olid jõed piisavalt madalad, et neid ületada, ning siis töötas kaubavahetus ka mööda Maurja Riigi poolt rajatud maanteid. Suurimad maanteed ühendasid praegust Afganistani Maurja pealinnaga, Gangese äärseid alasid Araabia merega ja metallikaevanusi Lõuna-Maurjaga.

Maurja Riigi ajal elas Lõuna-Aasias 15 kuni 30 miljonit inimest. Riigi hiilgeajal õitsesid kunst, arhitektuur ja kirjandus, tekkis kastisüsteem ning vähenes naiste roll ühiskonnas. Pärast verist Kalinga sõda (u 261 eKr) hakkas Ašoka budistiks ning hakkas seda usundit oma riigis levitama. Ta saatis budistlikke usulevitajaid Sri Lankale, Loode-Indiasse ja Kesk-Aasiasse. Ašoka keelas metsloomade tapmise ja metsade raiumise ning oli mõnes mõttes varajane looduskaitsja. Ašoka püstitatud samba kapiteel on India vapil.

## Vaata ka

* Moriya (hõim)
* Magadha
* Pradyota dünastia
* Guptade riik
* India ajalugu
* Hindude riikide ja dünastiate loend

## Viited
# Medical Subject Headings

**Medical Subject Headings** (lühend **MeSH**) on bioteaduste ja meditsiiniliste ainealade koondinfot sisaldav veebipõhine vaba juurdepääsuga märksõnastik.

Metaandmetesüsteemi eesmärgiks on nimetatud valdkondade teadusliku kirjanduse indekseerimine.

Meditsiinimärksõnastikku kasutab ka bibliograafiline arvutisüsteem MEDLINE.

*MeSH*'i rajas ja seda haldab Ameerika Ühendriikide Rahvuslik Meditsiiniraamatukogu (*United States National Library of Medicine*).

## Viited

## Välislingid

|  |  |
| --- | --- |
|  | Portaal Meditsiin  |

* Medical Subject Headingsi koduleht
* Medical Subject Headingsi otsinguleht

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Medical Subject Headings seisuga 08.08.2014.*
# Briti India

Briti India impeeriumi kaart aastast 1909
Kolkata Püha Pauluse katedraal valmis aastal 1847
**Briti Raj** (hindustani keeles tähendab *rāj* sõnasõnalises tõlkes 'valitsust') oli Briti Krooni valitsusala Hindustani poolsaarel aastatel 1858–1947. Nii-öeldud **India impeeriumi** pealinnaks seati esiti Kolkata (1858–1911), hiljem New Delhi (1911–1947).

## Vaata ka

Briti Raj tunnuslipp
* Briti Ida-India Kompanii
* Püha Ema Teresa
# Massimeedia

Intervjuu andmine. Arvamusfestival 2014
**Massimeedia** on suure levialaga kommunikatsioonivahendite rühm, mis mõjutab suurt osa ühiskonnast.

Massimeedia sai alguse 1920. aastatel, kui tekkisid üleriiklikud raadiokanalid, suure trükiarvuga ja laia levikuga ajalehed ja ajakirjad, kuigi raamatud kui massimeediavahendid olid juba sajandeid kasutusel olnud.

Viimastel aastakümnetel on interneti kasutuselevõtu tõttu massimeedia levik veelgi hoogustunud. Interneti massimeediavahendid on

* ajaveebid,
* kodulehed,
* internetifoorumid,
* veebiportaalid,
* videoteenust osutavad veebilehed jm.

## Massimeedia sotsiaalsed funktsioonid

Massimeedia sotsiaalsed funktsioonid võib liigitada kolmeks:

* Informeerivad funktsioonid:
	+ uudiste ja ühiskonnas toimuva kohta teabe levitamine;
	+ teenustest ja toodete kohta teabe levitamine;
	+ avastustest ja teaduse saavutustest teatamine.
* Juhislikud funktsioonid:
	+ ühistegevuse korraldamine, eeskujude toomine;
	+ ühiskonnas toimuvale omapoolse hinnangu andmine vastavalt kehtivatele kultuurinormidele;
	+ erinevatel ühiskonna rühmadel sobivate poliitiliste, kultuuriliste, kõlbeliste jm väärtuste leida aitamine;
	+ erinevate institutsioonide ja juhtimistasandite kohta ühiskondliku arvamuse loomine;
* Meelelahutusfunktsioonid.

## Vaata ka

* Meedia
* Ajakirjandus
* Tsensuur internetis
# Kosmoseaparaat

**Kosmoseaparaat** on tehisobjekt, mis on määratud kosmoses lendamiseks, uurimis- ja muude tööde korraldamiseks taevakehade pinnasel.

## Vaata ka

* Kosmoseaparaatide loend
# Anton Bruckner

Anton Bruckner (1854)
**Joseph Anton Bruckner** (4. september 1824 Ansfelden – 11. oktoober 1896 Viin) oli Austria helilooja.

## Helilooming

Anton Brucknerit peetakse Johannes Brahmsi (1833–1897) kõrval tähtsuselt teiseks romantilise klassitsismi meistriks. Taoline määratlus on igati põhjendatud tema teoste vormiselgusega, kuid kolleeg Johannes Brahms on samas Brucknerile tihtipeale ette heitnud liigselt massiivset temaatilist materjali ("Bruckneri sümfooniad on nagu hiigelboa pigistused"). Tõepoolest, kui arvestada romantismiajastu sümfoonia keskmiseks pikkuseks 40 minutit, siis iga Bruckneri sümfoonia kestab vähemalt 60 minutit.

Bruckneri teoste, eriti sümfooniate kontserdikavadesse võtmisel ei tohi unustada hädavajadust kontrollida, et partituur dirigendi noodikogus ja hääled orkestri omas oleksid pärit samast kirjastusest, sest paljudest suurteostest eksisteerib mitu erinevat redaktsiooni.

Kompositsioonitehniliselt on Bruckneri pillikasutus pigem konservatiivne, eelistatult kasutab pillirühmi oreli registrite sarnaselt kinniste gruppidena. Eritunnusena on märkimisväärne, et ehkki 19.sajandil olid puupillide sugulusinstrumendid juba aktiivses orkestrikasutuses, ei kasuta Bruckner oma sümfoonilistes teostes neid kunagi. Samas on Bruckner ilma Richard Wagnerit ennast arvestamata üks väheseid wagnertuubade kasutajaid orkestris (7.-9. sümfoonias).

### Tähtsamad teosed

* 1861 motett "Ave Maria" koorile
* 1864 "Sümfoonia d-mollis"
* 1866 "Sümfoonia nr 1"
* 1868 "Missa nr 3" solistile, koorile ja orkestrile
* 1872 "Sümfoonia nr 2"
* 1873 "Sümfoonia nr 3"
* 1874 "Sümfoonia nr 4"
* 1876 "Sümfoonia nr 5"
* 1881 "Sümfoonia nr 6"
* 1883 "Sümfoonia nr 7"
* 1884 "Te Deum" koorile ja orkestrile
* 1887 "Sümfoonia nr 8"
* 1894 "Sümfoonia nr 9"
# Programmeerimine

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tarkvaralisest programmeerimisest. Riistvaralise programmeerimise kohta vaata artiklit Riistvaraline programmeerimine.* |

---

**Programmeerimine** on arvutiprogrammide lähtekoodi kirjutamise, testimise, silumise ja haldamise tegevuste jada. Lähtekood kirjutatakse kasutades programmeerimiskeeli. Programmeerimisega tegelevat inimest nimetatakse programmeerijaks.

Programmeerimine on tarkvaraarenduse oluline osa, moodustades sellest:

* **loome**
	+ luuakse kindlad juhised – vooskeem
	+ luuakse sammsammuline tegevusjuhis – algoritm
	+ algoritmid komplekteeritakse ja tõlgitakse programmeerimiskeelde, saadakse programmi kood
	+ luuakse kasutajaliides ja seotakse see koodiga (kui seda pole tehtud)
	+ tõlgitakse programmi koodi seni, kuni saadakse masinkood
	+ esmane testimine ja paranduste tegemine
* **haldamise**
	+ programmi koodi muutmine
	+ programmi koodi täiendamine
	+ programmi koodi uuesti kirjutamine (programm on oma algsest eesmärgist liigselt võõrandunud)
	+ esmane muututuste uuendamine ja testimine

## Tarkvarainsenerid

Programmide korrektse loome teostavad tarkvarainsenerid, tuntud ka kui programmeerijad. Nende peamiste ülesannete hulka kuuluvad:

* Eelduste analüüs
* Detailne töökirjeldus
* Tarkvara arhitektuur
* Koodi kirjutamine
* Kompileerimine
* Tarkvara testimine
* Dokumenteerimine
* Integratsioon
* (Täiendamine)
* Ülalhoidmine

## Programmeerimiskeel

 *Pikemalt artiklis Programmeerimiskeel*
Erinevad programmeerimiskeeled toetavad erinevaid programmeerimise stiile (programmeerimise paradigmasid). Soovitud ülesande lahendamiseks sobiliku keele valikul on palju tegureid, mida tuleb arvestada: sobivus ülesandeks, olemasolevad võimalused, olemasolevad lisavõimalused, ettevõtluspoliitika jms. Ideaalis valitakse käsilevõetava ülesande lahendamiseks sobivaim keel, reaalsuses mõjutavad programmeerimiskeele valikut mitmed välised tegurid:

* Kas on piisavalt tarkvaraarendajaid, kes keelt oskavad?
* Kui efektiivsed on selles programmeerimiskeeles kirjutatud programmid?
* Millised arendusvahendid on saadaval koodi kirjutamiseks, kompileerimiseks ja silumiseks?

## Vaata ka

* Algoritm
* Arvutiprogramm
* Dekompilaator
* Dünaamiline programmeerimine
* Kompilaator
* Masinkood
* Objektikood
* Programmeerimiskeel
* Rakendusliides
* Teek
* Ülesandepüstitus
* Paarisprogrammeerimine

## Välislingid

* Ahto Truu "Programmeerimise alused"
* Pinu.ee – Eesti programmeerijate portaal
* Lambda.ee. Kogumik programmeerimise ja arvutiteaduse materjale: kursused, õpikud, käsiraamatud
# Leping

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tsiviilõiguslikust lepingust; avalik-õigusliku lepingu kohta vaata artiklit Haldusleping; riikidevahelise lepingu kohta vaata artiklit Rahvusvaheline leping; teoloogia mõiste kohta vaata artiklit Leping (religioon); Hiina linna kohta vaata artiklit Leping (linn).* |

---

**Leping** on tehing kahe või enama isiku (lepingupoole) vahel, millega lepingupool kohustub või lepingupooled kohustuvad midagi tegema või tegemata jätma.

Leping on lepingupooltele täitmiseks kohustuslik (*pacta sunt servanda*). Lepingu võib sõlmida suuliselt, kirjalikult või mistahes muus vormis, kui seaduses ei ole sätestatud lepingu kohustuslikku vormi.

Lepingu sisu peab olema vastavuses kehtiva seadusandluse, heade kommete ning isiku põhiõigustega.

## Lepingu elemendid

Lepingu elemendid on:

* **Tahe** – poolte tahe muudab lepingud siduvateks.
* **Tahteavaldus** – tavaliselt koosneb see element pakkumusest (ofert) ja nõustumusest (aktsept).
* **Kokkulepe** on tahete kooskõla, milleni on jõutud tahteavalduste vahetamisega.
* Vastutasu on lepingu element üldises õiguses.

## Lepingutüübid võlaõigusseaduses

* Võõrandamislepingud
	+ Müügileping
	+ Vahetusleping
	+ Faktooringuleping
	+ Kinkeleping
* Kasutuslepingud
	+ Üürileping
	+ Rendileping
	+ Liisinguleping
	+ Litsentsileping
	+ Frantsiisileping
	+ Ehitise ajutise kasutamise leping
	+ Tasuta kasutamise leping
	+ Laenuleping ja krediidilepingud
* Kindlustusleping
	+ Kahjukindlustus
	+ Elukindlustus
	+ Õnnetusjuhtumikindlustus
* Toetamislepingud
	+ Elurendis
	+ Ülalpidamisleping
	+ Kompromissileping
	+ Seltsinguleping
* Teenuste osutamise lepingud
	+ Käsundusleping
	+ Töövõtuleping
	+ Maaklerileping
	+ Agendileping
	+ Komisjonileping
	+ Maksekäsund ja arveldused
	+ Tervishoiuteenuse osutamise leping
	+ Veoleping
	+ Ekspedeerimisleping
	+ Pakettreisileping
	+ Hoiuleping
* Väärtpaberid
	+ Veksel
	+ Tšekk

## Lepingu täitmise tagatised

Lepingu täitmist võib tagada järgmiste vahenditega:

* pant: hüpoteek või vallaspant
* kinnipidamisõigus
* käendus
* garantii
* käsiraha
* leppetrahv
* viivis

## Vaata ka

## Kirjandus

* Kull, Irene. "Lepinguõigus I." (Tallinn: Juura 1999). ISBN 9985-75-014-4
* Volens, Urmas. "Müügileping." (Tallinn: Äripäeva Kirjastus, 2006). ISBN 9985-9690-1-4
* Kull, Irene, Käerdi, Martin, Kõve, Villu. "Võlaõigus. I. Üldosa." (Tallinn: Juura 2004) ISBN 9985-75-155-8

## Välislingid

* Võlaõigusseadus
* Katrin Hendrikson. "Lepingute tõlgendamine." (Tartu Ülikooli õigusteaduskond, tsiviil- ja kaubandusõiguse õppetool, kursusetöö 1996. Juhendaja Irene Kull)
# Herbert Simon

| Herbert Simon |
| --- |
|  |
| Sündinud |
15. juuni 1916 Milwaukee, Wisconsin, USA |
| Surnud |
9. veebruar 2001 (84-aastaselt) Pittsburgh, Pennsylvania, USA |
| Kodakondsus |
Ameerika Ühendriigid |
| Tegevusala |
Tehisintellekt Kognitiivne psühholoogia Informaarika Majandusteadus Politoloogia |
| *Alma mater* |
Chicago Ülikool |
| Töökoht |
California Ülikool, Berkeley Illinoisi Tehnoloogiainstituut Carnegie Mellon Ülikool |
| Saavutused | *Logic Theory Machine* *General Problem Solver* *Bounded Rationality* |
| Tunnustus |
Turingi auhind 1975 Nobeli majandusauhind 1978 *National Medal of Science* 1986 *John von Neumann Theory Prize* 1988 |

**Herbert Alexander Simon** (15. juuni 1916 – 9. veebruar 2001) oli Milwaukeest pärit USA ühiskonnateadlane, kes tegeles kognitiivse psühholoogia, informaatika, majandusteaduse ja filosoofiaga.

## Informaatika

Ta oli üks tehisintellekti kui teaduse rajajaid. Koos oma kolleegi Alan Newelliga kirjutas mõned esimesed töötavad tehisintellekti alased programmid nagu näiteks *The Logic Theorist* ja *General Problem Solver*.

## Raamatud

* *The Sciences of the Artificial and Administrative Behavior*
* *Computational Explorations of the Creative Process*
# Inglased

**Inglased** (inglise keeles *English* või *English people*) on Euroopa rahvas, kes on traditsiooniliselt elanud Inglismaal ja emakeelena rääkinud inglise keelt või mõnda selle erikuju.

Inglaste rahvuslik indentiteet pärineb varakeskajast. Nende nimetus tuleneb läänegermaani hõimu anglide nimetusest, kes rändasid Suurbritannia saarele 5. sajandil. Inglased pärinevad siiski mitme eri hõimu segunemisest.
# Poliitiline spekter

**Poliitiline spekter** on erinevate poliitiliste positsioonide visuaalne võrdlemise süsteem, kus eri seisukohad paigutatakse koordinaatteljestikule.

## Vasak-parem süsteem

Moodsas läänamaailmas on üheks levinumaks poliitilise spektri väljendamise süsteemiks vasak-parem süsteem. Vasakule poole jäävad sotsialism ja kommunism ning paremale poole konservatism ja fašism. Vabale turumajandusele orienteeritud jäävad tavaliselt paremtsentrisse ning uusliberalism ehk sotsiaalne liberaalsus keskele ja mõnikord konservatiivide vaatepunktist vaadatuna ka vasaktsentrisse. Kristlik demokraatia võib olla keskel, kas vasakul või paremal, oleneb riigist. Vasak-parem süsteem tuli kasutusele alates Prantsuse revolutsioonist, kui veel eriti radikaalseid kommuniste vasakul ja -fašiste paremal ei olnud olemaski ning siis defineeriti vasak- ning parempoolsus hoopis läbi suhtumise traditsionaalsesse monarhistlikku valitsusse ja vabaturumajanduse pooldajad olid vasakul, nüüdseks on nad pigem paremal pool. Samuti on selles süsteemis erinevused riigiti ja kultuuriti.

### Erinevaid vasak-parem teljestiku interpretatsioone

Teljestikule võib hindamiseks panna erinevaid põhimõtteid, mida on võimalik omavahel vastandada. Samuti võib kasutada ka näiteks nelja erinevat põhimõtet, et nende järgi teljestikul nii vasakule-paremale, kui ka üles-alla liigitada.

* Võimaluste võrdsus (vasak) versus võrdsed õigused (parem).
* Rikkuse ja sissetulekute ümberjaotus (vasak) või vaba turu toimimisest tingitud ebavõrdsusega nõustumine (parem).
* Kas valitsuse poliitika peaks olema sekkuv (vasak) või *laissez-faire* (parem).
* Erinevate elustiilide valiku toetamine (vasak) või traditsiooniliste väärtushinnangute toetamine (parem).
* Kas riigi prioriteet on võrdsus (vasak) või vabadus (parem). Mõlemad pooled räägivad nii võrdsusest kui vabadusest - aga nad tõlgendavad neid põhimõtteid erinevalt.
* Kas inimloomus on kujundatav (vasak) või kaasasündinud (parem).
* Kas riik peaks olema kirikust eraldatud (vasak) või religioosne (parem).
* Kollektivism (vasak) versus individualism (parem).
* Internationalism (vasak) või rahvuslus (parem).

## Vaata ka

* Parempoolsus
* Vasakpoolsus
# Vintskap

Vintskap
**Vintskap** on katusest eenduv ehitusosa, väike enamasti aknaga väljaehitis katusel. Algselt oli vintskap vintsiga luukaken hoone viilus.

Arhitektide vaates erinevad uuk ja vintskap peamiselt väljaehitise suuruse ja paiknemise poolest katusel, uuk on tavaliselt väiksem kui vintskap. Vintskap on hoone välisseinaga samas tasapinnas esiseinaga ja räästast katkestav.

## Viited
# We Are Family

|  |  |
| --- | --- |
|  | *See on täpsustuslehekülg. Vajaduse korral muuda palun siia suunaval leheküljel lingi sihtkoht täpseks.* |

---

**We Are Family** võib tähendada järgmist:

* "We Are Family" on USA ansambli Sister Sledge album, mis ilmus 1979
	+ "We Are Family", selle albumi nimilaul
* "We Are Family", Jeff & Sheri Easteri album aastast 2009
* "We Are Family" on Eesti ansambli Family album, mis ilmus 2002
* ...
# Kiirtoit

Kiirtoit
**Kiirtoit** on toit, mis on tarbitav kas väga vähese eeltöötlemisega (nt soojendamisega mikrolaineahjus) või üldse ilma eeltöötlemiseta. Sageli peetakse kiirtoidu all silmas sööklates, baarides, restoranides jne serveeritud toitu (nt hamburger, *hot dog*), ent ka mitmed kodus valmistatud toidud võib lugeda kiirtoidu alla.

## Mõju tervisele

Kiirtoit sisaldab palju kaloreid, suhkruid, rasvu, lihtsaid süsivesikuid, transrasvu, küllastunud rasvu ja naatriumkloriidi. Seetõttu võib kiirtoidu liigne või sagedane tarbimine põhjustada ülekaalulisust või rasvumist. Rasvumine omakorda võib põhjustada mitmeid terviseprobleeme: südamehaigusi, diabeeti, insulti, hingamishäireid, eri vähitüüpe ja muid haigusi.

Kiirtoitu tarbides söövad inimesed makrotoitaineid, mis on väga kaloririkkad. Makrotoitainete liigtarbimine põhjustab rasvumist ja mitmeid kroonilisi haigusi. Makrotoitained seeduvad kiiresti ning seetõttu võivad põhjustada ülekaalulisust, haigusi ning ka enneaegset vananemist. Sellised toitained mõjuvad organismile nii-öelda tühikaloritena, sest nende toiteväärtus on väike. Uuringud näitasid, et toidule liigses koguses õli lisamine põhjustab samuti ülesöömist. Õli ongi just see, mida kasutatakse mitmete kiirtoitude valmistamiseks. Organism vajab makrotoitaineid, aga lisaks neile on vajalikud ka mikrotoitained ja kiudained, mis aitavad söögiisu kontrollida ning vältida ülesöömist.

Kiirtoit pole üksnes kiirtoidurestoranides müüdav toit, vaid ka näiteks krõpsud, hommikusöögihelbed, batoonikesed, küpsised, kommid jne. Selline toit sisaldab tihtipeale mitmeid sünteetilisi koostisosi ja kemikaale ning imenduvad vereringesse väga kiiresti.

Kui võtame vaatluse alla Ameerika Ühendriigid, siis näeme, et suur osa ameeriklasi vaevavaid haigusi on põhjustatud just sellisest elustiilist. Võrreldes Ameerika erinevaid piirkondi leiti, et vahel on juurdepääs supermarketitele piiratud, mistõttu tarbitakse töödeldud toitu, mis on kergesti kättesaadav.

## Globaliseerumine

Uuringute põhjal leiti, et mõned keskkonnategurid võivad mõjutada isikuomadusi ning sellega koos ka kehakaalu. Põhimõte seisneb selles, et kui toitlustuskohti on palju ja toit odav ning kättesaadav, siis tarbitakse seda tihti. Viimastel aastakümnetel on kiirtoiduketid kiiresti arenenud. Saavutanud väga suure populaarsuse, eelkõige noorte ja laste seas, tänu maitsele ja turundusstrateegiale.

## Vaata ka

* Kiirtoidurestoran
* "Kiirtoidu rahvas"
* Hamburger
* Poolfabrikaat
* Rämpstoit

## Viited

## Välislingid

* "Tauno Vahter: kuidas lihtne kotlet murdis Vana-Roomast linnaosade vorstipidudele" ERR, 6. juuni 2018