Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Väravavaht (jalgpall)

Väravavaht
Väravavaht püüab ründaja eest palli.
**Väravavaht** on jalgpallis mängija, kelle ülesanne on oma väravat kaitsta, nii et vastasmeeskond ei suudaks palli üle väravajoone lüüa (postide vahele ja lati alt). Selleks peab väravavaht palli teele tulema ja selle kas kinni püüdma või kõrvale suunama.

Väravavahi alas võivad väravavahid kasutada käsi. Nad on (kui audi sissevise välja arvata) ainsad jalgpallurid, kes tohivad mänguväljakul palli käega puudutada.

Väravavahid sooritavad lööke värava juurest ning juhatavad oma meeskonna, eriti selle kaitsemängijate paiknemist nurgalöökide, vabalöökide ja karistuslöökide korral. Väravavahil on tähtis roll mängustrateegia valimisel, sest neil on piiramatu ülevaade kogu mänguväljakust.

Väravavahid ei pea kogu mängu ajal olema karistusalas. Nad võivad lüüa penalteid lüüa ja on isegi juhtunud, et lõpuminutitel jookseb väravavaht vastasmeeskonna karistusalasse, et luua seal arvuline ülekaal, kuigi see on haruldane, sest jätab oma värava kaitseta.

Kui väravavaht saab vigastada või punase kaardi, siis teeb tema meeskond vahetuse. Üks väljakumängijatest (tavaliselt ründaja) võetakse välja ja tema asemele pannakse varuväravavaht. Kui see ei ole võimalik (näiteks kui varuväravavahti ei ole), siis asub üks mängijatest (tavaliselt kaitsemängija) väravasse ja muutub väravavahiks.

Väravavaht on jalgpallis kõige tähtsam positsioon ja samuti on selles kõige keerulisem meistriks saada. Sellepärast on tavaline, et meeskonnad vahetavad väravavahte harva. Näiteks Petr Čech on FC Chelsea esiväravavaht ja Iker Casillas Madridi Reali esiväravavaht juba üle 9 aasta ning Casillas on Hispaania jalgpallikoondise esiväravavaht juba 10 aastat. Kuid teisalt ei ole väravavahitöö füüsiliselt nii nõudlik kui väljakumängijal ja sellepärast on väravavahi mängijakarjäär pikem, ulatudes vahel isegi 40. eluaastatesse.

## Riietus

Väravavahid peavad kandma riietust, mis eristab neid selgelt teistest mängijatest ja ka kohtunikest. Mõned mängijad on oma riietusega tuntuks saanud, näiteks Lev Jašin, keda tema üleni musta riietuse tõttu hüüti mustaks ämblikuks.

Enamik väravavahte kannab kindaid, et haare palli ümber oleks parem ja ühtlasi selleks, et kaitsta käsi vigastuse eest. Tänapäeval on mõnikord kinnastel piki iga sõrme plastist ribi, mis aitab vältida sõrmede kahekorra minekut, kui väravavaht kiiresti liikuvat palli püüab. Kuigi kinnaste kandmine pole kohustuslik, väravavahid seda tavaliselt teevad. 2004. aasta EM-i veerandfinaali lõpetanud penaltiseerias Inglismaa ja Portugali jalgpallikoondise vahel pälvis Portugali väravavaht Ricardo Pereira tähelepanu sellega, et võttis enne penaltiseeriat kindad käest. Ta tõrjus kaks penaltit ja lõi ise sisse otsustava penalti, mis viis Portugali poolfinaali.

Mõned väravavahid kannavad nokkmütsi, mis kaitseb silmi ereda päikese eest.
# Lava

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib esinemispaigast, teiste tähenduste kohta vaata Lava (täpsustus).* |

---

Estonia teatrisaali lava
Ajutiselt püstitatud vabaõhulava
**Lava** on teatri kontekstis koht, kus mängivad näitlejad.
Teatris jaguneb saal kaheks- publikualaks ehk saaliks ja lavaks.

Lisaks teatrile on veel kontsertlava, millel toimuvad muusikalised etteasted.

## Vaata ka

* poodium
# Mahatma Gandhi

Mahatma Gandhi (*ca* 1930. aastate teine pool)
Kestus: 1 minut ja 21 sekundit.1:21Subtiitrid saadaval.CC1930. aasta 12. märtsil alustas Gandhi 24 päeva ja 387 kilomeetri pikkust nn Soolamarssi, et protestida brittide soolamonopoli vastu
Mahatma Gandhi 1906. aastal
Kestus: 3 minutit ja 29 sekundit.3:29Mahatma Gandhi saabub Suurbritanniasse (1931)
**Mohandas Karamchand Gandhi** (2. oktoober 1869 Porbandar – 30. jaanuar 1948 New Delhi), tuntud ka kui Mahatma Gandhi, oli India poliitik, kes juhtis vägivallatut võitlust Briti võimu vastu Indias.

Ta kasvas üles Gujaratis ja elas seejärel kuni 1915. aastani Lõuna-Aafrikas.

## Mälestuse jäädvustamine

Tema sünnipäev, 2. oktoober, on kuulutatud rahvusvaheliseks vägivallatuse päevaks.

Gandhit on kujutatud vähemalt 150 riigi postmarkidel.

2019. aastal kinkis India Vabariik Eestile Gandhi pronkskuju, see plaanitakse püstitada Tallinna Mustamäele.

## Teosed eesti keeles

* "Minu elu". Tõlkinud Leopold Julius Kenn. Eessõna kirjutanud Karl Ast-Rumor. Sari Marseljeesist internatsionaalini, Loodus, Tartu/Tallinn 1939, 320 lk
* "Maailm on väsinud vihkamast" (esseed). Inglise keelest tõlkinud ja eessõna: Linnart Mäll. LR 1969, nr 41, 62 lk (saatesõna uustrükk on Linnart Mälli raamatus "Nulli ja lõpmatuse kohal", Tartu 2003, lk 11–18); 2. trükk: eessõna: Märt Läänemets, sari Südametarkuse klassika, Pilgrim, Tallinn 2013, 172 lk; ISBN 9789949469888
* Eessõna teosele "Muhamedi tarkuseraamat", inglise keelest tõlkinud Ingrid Järv, Ersen, Tallinn 2004
* Kõne 4. veebruaril 1916 Varanasis Indias – kogumikus "Kõned, mis muutsid maailma", Tallinn 2006, lk 60–63
* "Mõtteid ja vaateid". Koostanud ja tõlkinud Ruth Lias; toimetanud Märt Läänemets. Sari Avatud Eesti Raamat, Ilmamaa, Tartu 2015, 320 lk; ISBN 9789985775035

## Kirjandus eesti keeles

* Linnart Mäll, "Kuidas hinnata Mahatma Gandhi elu ja tegevust" – Küsimused ja Vastused 1969, nr 9, lk 35–39
* H. Sichrovsky, "Mahatma surm" – Edasi (järjejutt), 27. september – 2. oktoober 1969
* Linnart Mäll, "Film Gandhist" (Richard Attenborough’ film "Gandhi", nimiosas Ben Kingsley, 1982) – Sirp ja Vasar 29. jaanuar 1988, lk 7
* "21 maailmakuulsat mässajat". Odamees, Tallinn 2006, lk 175–183
* Philip Wilkinson, "Gandhi: vabadusvõitleja, kes ühendas rahva" (biograafiline pildiraamat). Inglise keelest tõlkinud Ülle Okas. Sari Maailma elulood. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2006, 64 lk

## Viited

## Välislingid
# Heebrea kiri

**Heebrea kiri** on heebrea keeles ning jidiši, ladiino ja muudes diasporaa juudi keeltes kirjutamiseks kasutatav kiri. Heebrea kiri on konsonantkiri, kuid mõnede tähtedega võidakse märkida ka täishäälikuid.

Erinevus suur- ja väiketähtede vahel puudub. Heebrea keeles on kõik tähed konsonanditähed, kuid nelja neist (א *alef;* ח *he;* ן *vav;* י *jod*) on varem kasutatud täishäälikute kirjutamiseks. Täishäälikute kirjutamiseks kasutatakse täppe (*nekudot*). On ka teisi märke, mida kasutatakse tähestiku kaunistamiseks.

Heebrea tähtede abil kirjutatakse ka arve. Igal tähel on oma numbriline väärtus (*gematria*; vt tabel).

## Ajalugu

1. aastatuhandel eKr (960–585) hakkasid juudid kasutama vanaheebrea keelt. Paabeli pagenduse ajal lõpetasid juudid vana kirja kasutamise. Aastal 535 eKr hakati Paabelis kasutama aramea kirja (heebrea ruutkirja).

Heebrea ruutkirjas oli kirjutatud esimene Piibel, mis aitas seda kirja säilitada. Vaatamata sellele, et keskajal kujunes igas piirkonnas oma kirjastiil, on selle tähestiku tähed meieni jõudnud muutmata kujul.

Arhitektuuris kasutatud kaunistustes tarvitati tihti ruutkirja ning seetõttu olid kalligraafia ja mikrograafia kõrgelt arenenud.

Templite ajal ei kasutanud juudid pühasid kirjatähti argiseks otstarbeks, vaid ainult Toora rullraamatute ümberkirjutamiseks. Seepärast hakati püha kirja kirjutamise reegleid unustama, kuid kirjatundjad suutsid need taastada.

## Heebrea tähtede müstiline tähendus

Heebrea tähtede müstiline tähendus ilmneb kabalistlikus kirjanduses (Zohar ja Midraš).

## Tabel

| Täht | Nimetus | Arv |
| --- | --- | --- |
| א | Alef | 1 |
| ב | Bet | 2 |
| ג | Gimel | 3 |
| ד | Dalet | 4 |
| ה | He | 5 |
| ו | Vav | 6 |
| ז | Zain | 7 |
| ה | Het | 8 |
| ט | Tet | 9 |
| י | Jod | 10 |
| כ | Kaf | 20 |
| ל | Lamed | 30 |
| מ | Mem | 40 |
| נ | Nun | 50 |
| ס | Sameh | 60 |
| ע | Ain | 70 |
| פ | Pe | 80 |
| צ | Tsadi | 90 |
| ק | Kof | 100 |
| ר | Reš | 200 |
| ש | Šin | 300 |
| ת | Tav | 400 |

## Viited
# Rahvusvaheline foneetikaühing

Rahvusvaheline Foneetikaühing (International Phonetic Association) on organisatsioon, mis edendab foneetika teaduslikku uurimist ja selle teaduse erinevaid praktilisi rakendusi. Foneetika ja fonoloogia uurimissuunas keskendutakse hääldusele: kuidas keeleline sõnum hääldusliigutustena artikuleeritakse, kuidas see sõnum on kodeeritud helisignaali ning kuidas kuulaja sõnumi lahti kodeerib.

### Ajalugu

1886. aastal moodustas Pariisis väike grupp keeleõpetajaid ühingu, et edendada fonoloogiliste märgete kasutamist koolides ning aidata lastel omandada realistlikke hääldusi võõrkeeltes ja toetada lugemisõpet. Rühma juhtis Paul Passy ja nad nimetasid end algselt Dhi Fonètik Tîtcerz' Asóciécon. Jaanuaris 1889 muudeti ühingu nimi L'Association Phonétique des Professeurs de Langues Vivantes ja 1897. aastal L'Association Phonétique Internationale (inglise keeles International Phonetic Association (IPA)). Aasta pärast ühingu loomist kasvas liikmete arv algsest 11st 58ni. IPA liikmete ja mõju tipptase haridusringkondades oli umbes 1914. aastal, mil neil oli 1751 liiget 40 riigis. Esimene maailmasõda ja selle tagajärjed häirisid tõsiselt ühingu tegevust ning ajakiri ei alustanud regulaarselt ilmumist enne 1922. aastat.

Ingliskeelne IPA-tabel (2020)
### IPA süsteemi väljatöötamine

Rahvusvahelise Foneetikaühingu üks suuremaid panuseid foneetikasse on Rahvusvaheline Foneetiline Tähestik (RFT) ehk IPA süsteem. IPA on märgendusstandard, mis peab tegema võimalikuks kõikide maailma keelte foneetilise transkriptsiooni.

Rühma algne eesmärk oli luua komplekt fonoloogilisi sümboleid, millele oleks võimalik vajadusel anda erinevaid artikulatoorseid väärtuseid erinevates keeltes. Lõpuks otsustati, et ideaalne oleks universaalne tähestik, kus sama sümbolit kasutatakse sama heli jaoks erinevates keeltes. Märkide valiku määras vajadus luua need võimalikult lihtsad, et need leiaksid kasutust nii õpetajate kui õpilaste seas. Kuna enamik liikmeskonnast tuli Lääne-Euroopast (või oli kultuuriliselt ja keeleliselt seotud Lääne-Euroopaga) oli vältimatu, et tähestiku aluseks oleks ladina tähestik. Esimene prototüüp Rahvusvahelisest Fonoloogilisest Tähestikust ilmus Fonoloogiliste Õpetajate Assotsiatsioonis (1888) ja selle arendamine edenes kiiresti 20. sajandi alguseni.

### Tänapäeva tegevused

30. juunil 2015 registreeriti Rahvusvaheline Foneetikaühing Suurbritannias erakapitalil põhinevaks äriühinguks. Ühingu president on Kreeka professor Katerina Nicolaidis.

Rahvusvaheline Foneetikaühing haldab ajakirja *Journal of the International Phonetics Association* tegevust, mida annab välja Cambridge University Press. *Journal of the International Phonetics Association* (JIPA) on ajakiri, mis ilmub kolm korda aastas ning tegeleb foneetika uurimisega, pöörates eriti tähelepanu vähemuskeeltele. Samuti korraldab Rahvusvaheline Foneetikaühing iga nelja aasta tagant rahvusvahelist foneetikateaduste kongressi nimega International Congress of Phonetic Sciences (ICPhS).

## Vaata ka

* foneetiline transkriptsioon
* Daniel Jones

## Viited

## Välislingid

* Eestikeelne IPA tabel
* 1888. aasta IPA-tabel
# Rohingja keel

| Rohingja keel (ruáingga, رُاَࣺينڠَ) |
| --- |
| Kõneldakse |
Birmas |
| Kokku kõnelejaid |
1 800 000 (2012) |
| Keelesugulus |
indoeuroopa keeled
 indoiraani keeled
  India keeled
   Ida-India keeled
    **rohingja keel** |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
- |
| ISO 639-2 |
- |
| ISO 639-3 |
rhg |

**Rohingja keel** on peamiselt Birma lääneosas räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel, mida räägivad rohingjad.

Rohingja keelt räägib umbes 1,8 miljonit inimest.

Rohingja keeles on 25 konsonantfoneemi ja 6 vokaalfoneemi.

Rohingja keelt kirjutatakse enamasti araabia kirjal põhinevas tähestikus.

## Välislingid

*
# Tiibeti-birma keeled

Tiibeti-birma keelte leviala
**Tiibeti-birma keeled** on hiina-tiibeti keelkonna haru, kuhu kuulub 389 keelt, mida kõneldakse piirkondades Tiibeti kiltmaast põhjas kuni Malai poolsaareni lõunas, Pakistanist läänes kuni Vietnamini idas.

Sugulussuhted paljude allharude vahel ei ole teada. Seega ei ole võimalik täpselt öelda, mitu 389 keelest on iseseisvad keeled ja millised on murded. Mõni selle haru keeltest on võib-olla jäänud veel avastamata.

## Rühmitus

* Põhja-Assami keeled
* bodo-garo keeled
* kuki-tšini keeled
* Himaalaja keeled
	+ kiranti keeled
	+ tiibeti keeled
	+ Lääne-Himaalaja keeled
* kareni keeled
* lolo-birma keeled
	+ birma keeled
	+ lolo keeled
* naga keeled
* tsjangi keeled
* nungi keeled
* muud tiibeti-birma keeled (bai keel, gjarungi keel, horpa keel, kadu keel, karbi keel, katšini keel, lui keel, manipuri keel, tanguudi keel, thutsja keel, tšaki keel)

## Viited
# Uttarakhand

| Uttarakhand |
| --- |
|

---

 |
| hindi उत्तराखंडUttarākhanḍ |
| inglise Uttarakhand |
|

---

 |
|
Pindala: 51 125 km² |
|
Elanikke: 10 086 292 (2011)  |
|
Rahvastikutihedus: 197 in/km² |
|
Pealinn: Dehra Dūn |
|  |

**Uttarakhand** on India osariik. See piirneb põhjas Tiibetiga ja idas Nepaliga.

Osariik rajati 9. novembril 2000 India 27. osariigina Uttar Pradeshi osariigi põhjapoolsest osast. 31. detsembrini 2006 kandis ta nime *Uttaranchal* (hindi उत्तरांचल *Uttarāńchal*).

Uttarakhandis asuv 7816 m kõrgune Nanda Devi on India kõrgeim täielikult Indias asuv mägi ja kõrguselt teine tipp Indias. Mäe ümber asuv Nanda Devi rahvuspark kuulub koos Valley of Flowersi rahvuspargiga UNESCO maailmapärandi nimistusse. Osariigis asub ka India vanim rahvuspark, Jim Corbetti rahvuspark, kus leidub haruldasi bengali tiigreid.

Osariigi suuremad linnad on Dehra Dūn, Haridwar ja Haldwani.

## Viited

## Välislingid

 Uttarakhand – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
*  Uttarakhandi koduleht]
* 07.02.2021 11:59, Indias võis murdunud liustiku tekitatud tulvas hukkuda 150 inimest, err.ee
# Käskiv kõneviis

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keeleteaduse mõistest; filosoofia mõiste kohta vaata artiklit Imperatiiv (filosoofia)* |

---

**Käskiv kõneviis** ehk **imperatiiv** on tegusõna kõneviis, mille ülesanne on väljendada käskimist, keelamist või lubamist ja suunata keegi sedasi mingile tegevusele. Kõige tavalisem on 2. pöörde kasutamine: mine**, **minge. Käskiv kõneviis kujundab käsklause.

# Eesti keel

Käskiva kõneviisi tunnused on *-**gu, -ku, -ge, -ke**:* *õppi**gu, *haka**ku, *õppi**ge, *haka**ke.

Ainsuse 1. pööre puudub, ainsuse 2. pöördel puudub tunnus: õpi, hakka.

Minevikuaeg puudub.

### Käskimine ja keelamine

Otsene käsk on suunatud vestluskaaslasele, mistõttu on käskival kõneviisil eesti keeles ainult ainsuse ja mitmuse 2. pööre: Jää** minu juurde! **Jätke** mind siia!* ning kuulajat kaasahaarav (inklusiivne) mitmuse 1. pööre: Olgem** rõõmsad!*

Eitavas kõnes käsu andmise puhul kasutatakse sõnu ära, ärge, ärgu**: **Ära tee**! **Ärge jookske** üle tee! **Ärgem laskem** pead norgu! **Ärgu** nad **arvaku**, et pääsevad!*

#### Kui käskija on rääkija

* Käsk võib olla täitmisele kuuluv: Mingejuba kooli! **Hakka** lugema!*
* Käsk võib väljendada soovi: Tule** külla! **Istu** siia.*

#### Kui käskija pole teada või pole oluline

Kaudset või vahendatavat käsku väljendab harilikult möönev kõneviis (jussiiv), mille tunnuseks on -gu või -ku.

* Kaudne või vahendatud käsk võib olla suunatud kõnelejalt kolmandale isikule: *Ütle neile, et **tulgu** nad homme ise kohale. Ta **tehku** see ära!*
* Kaudne või vahendatud käsk võib lähtuda kolmandalt isikult. Käsu adressaadiks on lauses alusega vormistatud tegevussubjekt: *Ema ütles, et mina **katsugu** oma raha paremini hoida. Lapsed nõudsid: **tulgu** sina neile õpetajaks.*
* Möönvat kõneviisi võidakse kasutada veel siis, kui soovitakse, et sellest järelduks käsk kuulajale. Näiteks kui lause aluseks on kuulaja tegevuse objekt: Jäägu** ebaoluline märkimata. **Jäägu** see sinu teha.*
* Käsu (võib väljendada ka soovi) andmiseks võidakse kasutada abisõna *las* ja tegusõna kindlas kõneviisis: Las** ta **vaatab.Las** nad **laulavad**.*

#### Seisundipassiivi vormid

Käskiva kõneviisi puhul on välistatud tegumoeline passiiv. Võimalik on elusolendit märkiva subjektiga seisundipassiiv (2. isiku ja kaasahaarava mitmuse 1. isiku vormid). Et subjektisik pole aktiivne sooritaja, siis väljendavad seisundipassiivi vormid

* harva käsku: *Kella kümneks **ole/saa pestud**, **kammitud** ja hommikust **söönud**;*
* tavaliselt lubatushinnangulist väidet: Olge laulatatud** või **laulatamata**, registreeritud te igatahes ei ole;*
* vormeliks saanud lauseis soovi: Ole tänatud**! **Ole** sa **õnnistatud! Olge tervitatud!

## Viited

M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. §499-501
# MLE

**MLE**, *Multicultural London English* on peamiselt Londonis räägitav sotsiolekt, multikultuurne inglise keel teatud erijoontega grammatikas ja sõnavaras.

## Viited
# Norni keel

Norni keele kunagine levila
**Norni keel** on väljasurnud põhjagermaani keel, mida räägiti Shetlandi ja Orkney saartel ning Šotimaa põhjaosas Caithnessis.

9. sajandil rändasid neile aladele välja peamiselt Norra päritolu viikingid, kes rääkisid vanapõhja keelt. Arvatakse, et vanapõhja keel tõrjus vähemalt Orkney ja Shetlandi saartel kohaliku keele täielikult välja. Aja jooksul kujunes neil saartel ja Caithnessis räägitavast vanapõhja keele murdest norni keel. Norni keelt on mõjutanud keldi keeled.

Pärast seda, kui Norra 15. sajandil saared Šotimaale tagastas, ei toetanud Šoti riik ja Šoti kirik norni keele kasutamist. Aja jooksul asendus see šoti keelega.

Pole teada, millal norni keel välja suri. Viimased väidetavad ülestähendused norni keelest pärinevad 19. sajandi algusest, kuid arvatavasti suri keel välja 18. sajandi jooksul.

Norni keel on mõjutanud šoti keelt ja šoti inglise keelt.

Norni keelest on säilinud vähe kirjalikke andmeid. Alles on jäänud ballaade, ametlikke dokumente (näiteks diplomeid) ja ruunikirju.

## Klassifikatsioon ja sugulaskeeled

Norni keel oli indoeuroopa keel, mis kuulus germaani keelte põhjagermaani harru. Viimase sees kuulub ta koos fääri, islandi ja osalt norra keelega lääneskandinaavia keelte hulka. Arvatakse, et norni keel oli fonoloogia ja grammatika poolest üsna sarnane fääri keelega.

## Keelenäide

Meieisapalve:

* Orkney norni keel (tekst on teada 1700. aastast):

*Favor i ir i chimrie, / Helleur ir i nam thite,*
*gilla cosdum thite cumma, / veya thine mota vara gort*
*o yurn sinna gort i chimrie, / ga vus da on da dalight brow vora*
*Firgive vus sinna vora / sin vee Firgive sindara mutha vus,*
*lyv vus ye i tumtation, / min delivera vus fro olt ilt, Amen.*
* Shetlandi norni keel (tekst on teada 1774. aastast):

*Fy vor or er i Chimeri. / Halaght vara nam dit.*
*La Konungdum din cumma. / La vill din vera guerde*
*i vrildin sindaeri chimeri. / Gav vus dagh u dagloght brau.*
*Forgive sindorwara / sin vi forgiva gem ao sinda gainst wus.*
*Lia wus ikè o vera tempa, / but delivra wus fro adlu idlu.*
*For do i ir Kongungdum, u puri, u glori, Amen*
# Angloameerika

Angloameerika:

|  |  |
| --- | --- |
| ██  | Tavaliselt Angloameerikasse arvatavad maad (Ameerika Ühendriigid ja Kanada). |
| ██  | Teised Ameerika maad, kus inglise keel on ametlik keel. |
| ██  | Prantsuskeelne Québec, mille kuuluvus ei ole kindlalt määratletud. |

**Angloameerika** (varem eesti keeles *Anglo-Ameerika*) on Ameerika osa, mille koloniseerisid peamiselt inglased ning kus tänapäeval on peamiseks keeleks inglise keel. Harilikult peetakse Angloameerika piirkonda kuuluvate maade all silmas Ameerika Ühendriike ja Kanadat.

## Vaata ka

* Ladina-Ameerika
# Panoraamvideo

360° video 360×180 vormingus
Ricoh Theta S lainurkläätsed esi- ja tagaküljel hõlbustavad 360° video jäädvustamist.
**Panoraamvideo** ehk **360° video** ehk **sfääriline video** on videosalvestis, mille valmistamisel salvestatakse kujutis samal ajal igast suunast. Salvestise taasesitusel on vaatajal võimalus juhtida vaatenurka.

## Viited

## Välislingid

* Panoraamvideo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Google Santa Tracker

**Google Santa Tracker** (eesti keeles 'jõuluvana teekonna jälgimine') on jõuluteemaline veebisait, mille kasutajad saavad mängida, videoid vaadata ja õppida.
Google Santa Trackeril on aasta läbi 30 000 – 45 000 kasutajat, aga oktoobri alguses, kui algab jõulumüügihooaeg, on Google Santa Trackeril ligikaudu 150 000 kasutajat.

Google Santa Tracker avalikustati 1. detsembril 2004. Veebisaidi algne nimi oli Keyhole Santa Radar, mille eeskujuks oli NORAD Tracks Santa.

Google Santa Tracker alustab kõige idapoolsemast ajavööndist. Jõuluvana on üks minut igas linnas. Ta jõuab iga tund uude ajavööndisse, nii et umbes keskööl peaks jõuluvana olema igas linnas. Veebisait näitab ka, mitu tundi on veel aega, kuni ta jõuab vaatajani, kui kaugel on vaataja linnast ja mitu kingitust jõuluvana on andnud.

## Viited

* Jõuluküla – Jõuluvana teekonna jälgimine Google'is
# Google Translate

**Google Translate** ehk **Google'i tõlge** on Google'i tasuta masintõlke teenus, mis 2022. aasta seisuga tõlgib 133 keele vahel.

Google'i tõlke lehel on kaks akent: vasakpoolse kasti kohal tuleb valida lähtekeel ja väljale kirjutada tekst või veebilehe aadress, mida soovitakse tõlkida, ja teise kasti kohal valida sihtkeel. Google'i kasutajakonto olemasolul saab tõlgitud sõnad salvestada oma vestmikku. Google Translate näitab ka tõlgitud sõna liiki, nt tegusõna, nimisõna.

Google Translate'i äpp on saadaval iOS-ile ja Androidile ning suudab tõlkida läbi kaamera nähtavat teksti, tõlkides kas fotot või liikuvat pilti asetades tõlke algse teksti kohale. Äpp toetab automaatset häälega vestluse tõlkimist üle mikrofoni läbi "vestlusrežiimi."

## Viited

## Välislingid

* Google Translate
# Rigveeda

**"Rigveeda"** (sanskriti *Ṛgveda* 'hümnide veeda') on vanim ja tähtsaim neljast veedast, Vana-India veedade usundi pühakirjast, suurest hümnide kogumikust.

"Rigveeda" on jaotatud kümneks raamatuks ja sisaldab 1028 hümni. Hümnide vanus pole selge, kuid "Rigveeda" vanimad osad pärinevad tõenäoliselt umbes 15.–13. sajandist eKr. Suurem osa hümnidest on pöördumised jumalate poole või ülistuslaulud. Need on suunatud eelkõige veedade usundi tähtsamatele jumalatele – tulejumal Agnile, sõdalasjumal Indrale ja rituaalsele ohverdamisjoogile Somale. Loodusjõude esindavad jumalused, näiteks koidujumalanna Ušas, on inspireerinud väga kunstiväärtuslikku luulet.
# Sünd

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; filmi kohta vaata artiklit Sünd (film).* |

---

Vesikirp sünnitamas
Lehm sünnitamas
**Sünni** ehk **sünnijuhu** all mõistetakse organismi järeltulija ilmaletulekut ehk prenataalse arengu üleminekut postnataalseks.

Eristatakse elussündi ehk elussündinud lapse sünnijuhtu surnultsünnist elu tundemärkide (hingamine, liigutused, südamelöögid) esinemine pärast lapse täielikku väljumist sünnitusteedest.

Kuigi tihti vastandatakse sünnile surma, pole see täpne, sest kui sünd on teatud etapp organismi individuaalses arengus ehk ontogeneesis, siis surm on ontogeneesi lõpp.

Lisaks imetajatele sünnitavad ka mõned roomajad, kahepaiksed, kalad ja selgrootud. Seejuures esineb mõnes loomarühmas ka ovovivipaariat, mille käigus emakehas viljastatud munade sees asuvad looted arenevad emakeha sees.

## Inimesed

 *Pikemalt artiklis Sünnitus*
Inimestel kestab rasedus üheksa kuud ja sünnib tavaliselt üks laps.

Viimase veerand miljoni aasta jooksul on inimesed saanud lapsi keskmiselt 26,9 aasta vanuses (isaks on saadud keskmiselt 30,7-aastaselt ja emaks 23,2-aastaselt).

## Vaata ka

* Sünnitus
* Elussünd
* Surnultsünd
* Sündimus
* Sündimatus

## Viited