Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ramaswamy Venkataraman

| Ramaswamy Venkataraman |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
4. detsember 1910 |
| Surmaaeg |
27. jaanuar 2009 (98-aastaselt) |
| Autogramm |
|  |
| [muuda Wikidatas] |

**Ramaswamy Venkataraman** (tamili ராமசுவாமி வெங்கட்ராமன்; 4. detsember 1910 Pattukkottai (praegu Tamil Nadu osariigis) – 27. jaanuar 2009 New Delhi) oli India poliitik ja riigitegelane.

Ta õppis õigusteadust ja töötas advokaadina. Noorpõlves liitus ta India iseseisvusliikumisega ning osales Briti võimu vastases tegevuses, mille eest vangistati. Pärast India iseseisvumist oli Venkataraman parlamendisaadik ning töötas muu hulgas rahandus- ja kaitseministrina. Aastatel 1984–1987 oli ta India asepresident.

25. juulist 1987 kuni 25. juulini 1992 oli ta India president.
# Emane

Rooma jumala Venuse peegel tähistab emast sugu
**Emane** on lahksuguliste loomade munarakke moodustav sugupool. Vastand isasele. Tingmärk ♀

## Emasloomade nimetusi

* naine
* emis
* kana
* lehm
* mära
* kits
* utt ehk lammas
* hatt ehk lita

## Pilte

* Naine lapsega
* Emis põrsaga
* Kodukana poegadega
* Lehm
* Mära ja varss
* Kits tallega
* Utt talledega
* Hatt kutsikatega

## Viited
# Vaalad

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib teatud loomadest; heinavaalude kohta vaata artiklit Vaal (põllumajandus); Eesti kunstigalerii kohta vaata artiklit Vaal Galerii; tähtkuju kohta vaata artiklit Vaal (tähtkuju)* |

---

Siis Issand käskis kala ja see oksendas Joona kuivale maale. Jn 2:11. Gustave Doré gravüür
**Vaalad** (vananenud kirjanduses *valaskalad*) on vaalaliste (*Cetacea*) seltsi kuuluvad vee-elulised imetajad, kes pole ei delfiinid (see tähendab sugukondadest delfiinlased (*Delphinidae*) ja jõedelfiinlased (*Platanistoidae*)) ega pringlid. Vaaladeks ei loeta ka näiteks mõõkvaala (*Orcinus orca*), kes taksonoomilises mõttes kuulub delfiinlaste sekka.

Mõnikord mõeldakse **vaalade** all kõiki vaalalisi või siis üksnes suuremate mõõtmetega vaalalisi.

## Päritolu ja taksonoomia

Kõik vaalalised, kaasa arvatud vaalad, delfiinid ja pringlid, põlvnevad maismaal elanud sõralistest (*Artiodactyla*). Näiteks on praeguses süstemaatikas kasutusel klaad (käsitletud ka ülemseltsina) *Cetartiodactyla*, mis teiste seas hõlmab jõehobulasi (*Hippopotamidae*) ja vaalalisi, näitamaks nende fülogeneetilist suhtelist lähedust. Kuna jõehobud on vaalade lähimad sugulased, siis arvatakse nende eraldumist umbes 54 miljonit aastat tagasi; vaalad arvatakse olevat vette jõudnud umbes 50 miljonit aastat tagasi.

Sõltuvalt hammaste olemasolust eristatakse kahte vaalaliste alamseltsi: hammasvaalalised (*Odontoceti*) ja kiusvaalalised (*Mysticeti*).

## Vaata ka

* Vaalapüük
* 52 Hz vaal
* *Whale fall*

## Viited

## Välislingid
# Tamili kirjandus

**Tamili kirjandus** on tamili keeles kirjutatud ilukirjandus.

Tamilikeelne kirjandus on enam kui 2000 aastat vana. Vanimad kirjalikud mälestised on dateeritud ligikaudu 3. sajandisse eKr. Tamili kirjanduse vanim periood, Sangami kirjandus, kestis 300 eKr kuni 300 pKr. Sellest ajastust pärinevad Pattuppāṭṭu ja Eṭṭuttokai antoloogiad. 1. sajandist eKr ja 2. sajandist pKr pärinevaid tamilikeelseid kirju on leitud Egiptusest ja Taist.

Kaks vanimat Indiast leitud käsikirja, mis registreeriti UNESCO maailma mälu registris 1997 ja 2005, on tamilikeelsed.

## Tamili kirjanikke

* Subramanya Bharathi
* Kambar
* R. Krishnamurthy
* Māṇikkavācakar
* Pudhumaipithan
* Ramanichandran
* Kadiyalur Uruttirangannanar
# Veis

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib koduveisest; veise perekonna kohta vaata artiklit Veis (perekond), Venemaa jõe kohta artiklit Veisi jõgi.* |

---

| Veis |
| --- |
|   |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Sõralised *Artiotactyla*  |
| Sugukond |
Veislased *Bovidae*  |
| Perekond |
Veis *Bos*  |
| Liik | **Veis**  |
| Binaarne nimetus |
| Bos taurus Linnaeus, 1758 |

Veised Hiiumaal
**Koduveis** on loomaliik (*Bos taurus*) või alamliik (*Bos primigenius taurus*) veise perekonnast; üks levinumaid koduloomi.

Veis kodustati umbes 5000 aastat eKr nii Euroopas kui ka Ees- ja Kesk-Aasias. Eesti alale on veis toodud Lõuna-Euroopast.

## Sõnavara

Isast veist kutsutakse pulliks, kohilooma – suguvõimetuks lõigatud ehk kastreeritud veist – härjaks ja emast veist lehmaks. Sündinud veist kutsutakse vasikaks, noorveist mullikaks (rahvasuus ka õhvaks või värsiks, (tiine) mullika kohta ütleb rahvasuu õhvik. Kasvueas noorloom on kasvik.

Rasedusest veiste kontekstis ei räägita, küll aga tiinusest. Mittetiinestuv lehm on aher lehm.

## Bioloogia

Koduveis saab suguküpseks umbes aastaselt. Lehm sünnitab (poegib) harilikult ühe, harvemini kaks või rohkem vasikat.

Tavaliselt on veise piimatoodang kõige suurem pärast kolmandat või neljandat tiinust.

## Töönduslik tähtsus

Veiselt saadakse piima ja liha (veiseliha ehk loomaliha); nahka, sarvi, karvu ja konte kasutavad kerge- ja keemiatööstus.

Veis on kõige suurema kliimajalajäljega metaanigaasi tekitamise tõttu.

## Vaata ka

* Aberdeeni-anguse veis
* Eesti maatõugu veis
* Eesti punane veis
* Hecki veis
* Herefordi veis
* lihaveis
* lüpsilehm
* nuumveis
* Šoti mägiveis
* veise ternespiim
* Veisekasvatuse Edendamise Fond
* veiste märgistamine
* veiste söötmine

## Viited

## Välislingid

 Veis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Sikkim

| Sikkim |
| --- |
|

---

 |
| nepali सिक्किमSikkim |
| hindi सिक्किमSikkim |
| inglise Sikkim |
|

---

 |
|
Pindala: 7299 km² |
|
Elanikke: 657 876 (2011)  |
|
Rahvastikutihedus: 90,1 in/km² |
|
Pealinn: Gangtok |
|  |

**Sikkim** on India osariik. Ta piirneb Nepali, Hiina (Tiibeti) ja Bhutaniga.

Sikkim oli 1975. aastani iseseisev kuningriik.

Sikkimi piiril Nepaliga asub maailmas kõrguselt kolmas mägi Kanchenjunga.

## Ajalugu

Sikkimist sai kuningriik 1641. aastal. 1890–1947 oli Sikkim Briti protektoraat. 1947 lükati referendumil tagasi ettepanek ühineda Indiaga. 1950. aastal oli Sikkim sunnitud anneksiooni vältimiseks sõlmima Indiaga protektoraadilepingu. Pärast 1973. aasta riigipöördekatset tungisid Sikkimisse India väed. 1974. muudeti Sikkim Indiaga assotsieerunud riigiks ja pärast 14. aprillil 1975 toimunud referendumit kuulutati Sikkim India 22. osariigiks.

## Rahvastik

Tänapäeval moodustavad enamiku rahvastikust 19. sajandil Sikkimisse tulnud Nepali päritolu inimesed. 63% elanikest räägib nepali keelt, 7,7% sikkimi keelt ja 6,7% hindi keelt. 60,9% elanikest on hinduistid, 28,1% budistid ja 6,7% kristlased.

## Haldusjaotus

Halduslikult jaguneb Sikkim neljaks ringkonnaks: East Sikkimi, West Sikkimi, North Sikkimi ja South Sikkimi ringkond.

## Vaata ka

* Sikkimi riigipeade loend

## Viited

## Välislingid

* Sikkimi koduleht
# John Major

John Major|  |
| Sünniaeg |
29. märts 1943 |
| Sünnikoht |
Sutton, Inglismaa |
| Erakond |
Konservatiivne Partei |
| Amet |
Suurbritannia peaminister (1990–1997) Opositsiooniliider (1997) Konservatiivse partei esimees (1990–1997) Varakantsler (1989–1990) Välisminister (1989) Sotsiaalse kindlustatuse minister (1986–1987) |

**Sir John Major KG CH** (sündinud 29. märtsil 1943) on Suurbritannia Konservatiivse partei poliitik. Aastatel 1990–1997 oli ta Ühendkuningriigi peaminister ja ka Konservatiivse partei esimees.

Margaret Thatcheri kabinetis oli ta varakantsler ja välisminister. Pärast Margaret Thatcheri tagasiastumist 28. novembril 1990 sai Majorist peaminister.

## Lapse- ja noorpõlv

John Mayor sündis 29. märtsil 1943 Suttonis Surrey krahvkonnas.

## Varajane poliitiline karjäär

## Valitsuses

## Peaminister

## Hilisem tegevus

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Margaret Thatcher** | **Suurbritannia peaminister** 1990–1997 | Järgnev **Tony Blair** |
# Sulandsõna

**Sulandsõna** ehk **kohversõna** on kahe sõna osadest ning nende tähendustest kokku pandud uudiskeelend. Näiteks sõna "sudu" koosneb sõnadest **"su**its" ja "u**du"**, sõna "mupo" koosneb sõnadest "**mu**nitsipaalne" ja "**po**litsei", ning sõna "selmet" on lühendatud väljendist "selle asemel et".

Morfotaktiliselt võib eristada täielikke ja osalisi sulandsõnu. Täieliku sulandsõna puhul on kõik koostissõnad osalised, näiteks ülaltoodud sõnade puhul. Osaline sulandsõna sisaldab üht koostissõna oma terves vormis, näiteks uudissõna "veebinar", mis koosneb sõnadest "**veeb**" ja "sem**inar**", ning uudissõna "emotikon", mis koosneb sõnast "**emo**tsioon" ja lühendatud vormist sõnast "**ikoon**".

Morfonoloogiliselt võib eristada kattuvaid ja mittekattuvaid sulandsõnu vastavalt sellele, kas koostissõna üks osa leidub ka teises koostissõnas (ning see ühisosa leidub ka sulandsõnas). See on tõsi näiteks "s**u**du" puhul, aga mitte "mupo" puhul.

Morfosemantiliselt võib eristada atributiivsulandeid, mille puhul üks sõna osa kirjeldab või täiendab teist – näiteks "mupo" on politsei, mis on munitsipaalne; ning koordinaatsulandeid, mille puhul on mõlemad sõnad võrdsed – näiteks "sudu" on samaaegselt suits ja udu.

## Vaata ka

* Sulandmorfeem

## Viited

## Välislingid

* Sulandsõnad Eesti Keele Instituudi veebilehel
# Maailmakino

**Maailmakino** (inglise keeles World cinema) on põhiliselt ingliskeelsetes riikides (Ameerika Ühendriigid, Suurbritannia, Kanada, Austraalia) kasutatav mõiste, millega tähistatakse väljaspool ingliskeelset maailma toodetud filme.

Maailmakino mõiste on teataval määral ebamäärane. Mõnikord mõeldakse selle all kõiki väljaspool Ameerika Ühendriike või väljaspool Hollywoodi filmitööstust toodetud filme.

## Viited
# Politsei

Politsei tegevus meeleavalduste ajal Hongkongis 2019. aastal
Politsei buss alarmsõidul Tartus, Supilinnas, Oa tänaval. 2016. aasta september.
**Politsei** on ühiskonna (tänapäeval riigi või linna) poolt ametisse pandud jõudu rakendav struktuur, mis on ette nähtud ühiskonnaliikmete vahelistes suhetes korra säilitamiseks (nn sisemisteks vajadusteks). Selle poolest erineb ta sõjaväest, mille eesmärk on kasutada jõudu välissuhetes (suheldes teiste kogukondadega). Politsei tagab avaliku korra, kaitseb inimeste ja organisatsioonide seaduslikke huvisid, tõkestab kuritegevust, teostab kuritegude kohtueelset uurimist, määrab ja viib täide karistusi oma pädevuse piires.

Liikluspolitsei on sõiduki kinni pidanud ja kontrollib juhi dokumente. 2018. aasta mai, Tartu, Aleksandri tänava ots.
Organiseeritud ühiskondades tavaliselt taunitakse jõu kasutamist ühe ühiskonna liikme poolt teise suhtes. Politseile tehakse selles suhtes erand eeldusel, et taunitavale jõu kasutamisele ei saa vastata muul moel kui jõudu kasutades.

Politseid peavad ülal ühiskonnaliikmed (maksude maksmise kaudu).

Ühiskond võib teatud juhtudel lubada ka enda või rahva turvalisuse tagamiseks sisemise relvastatud (ei pea olema külmrelv) struktuuride olemasolu (nt turvafirmad).

## Jaotus

Esialgne universaalne politsei jaguneb tänapäeval spetsiaalsete ülesannetega politseideks:

* liikluspolitsei
* korrakaitsepolitsei (patrullteenistus)
* kriminaalpolitsei (korra valvamise asemel võimalike süüdlas(t)e leidmine pärast korrarikkumist)
* narkopolitsei
* julgestuspolitsei
* kohtuekspertiisi ja kriminalistika keskus
* vee-, jõe-, mere- jne politseid
* märulipolitsei
* eriüksus
* sõjaväepolitsei
* kaitsepolitsei
* poliitiline politsei
* munitsipaalpolitsei
* religioonipolitsei

Politsei eest põgeneval mootorrattavargal saab kütus otsa ja tapeetakse kinni (Illinois, august 2025)
Politsei teenistuses oleva ametniku nimetus eri maades:

* politseinik
* militsionäär, ka miilits (nii kasutusel Eestis)
* kordnik — kasutusel peamiselt Eestis esimese iseseisvusperioodi ajal
* sandarm
* šerif
* uräädnik (ka urjadnik) — ajalooline; kasutusel Eestis, kestis tsaariaja lõpuni; tuletus venekeelsest sõnast урядник

## Vaata ka

* Eesti politsei
* Eugène-François Vidocq
* Kuritegevus
* Kurjategija
* Mõisapolitsei
* Politseiauto
* Politseikoer
* Politsei- ja Piirivalveamet
* Politsei- ja Piirivalveameti piirivalveosakond
* Politsei- ja Piirivalveameti kriminaalpolitseiosakond
* Soome politsei
# Sic

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on tekstitoimetusmärkest; teiste tähenduste kohta vaata artiklit Sic (täpsustus).* |

---

sic või sic*!** (ladina keeles *sīc* – 'nii on') on märge, mis lisatakse, kui tahetakse rõhutada, et eelnevalt tsiteeritud tekst on originaalis just täpselt selline.
# Karaoke

Karaoke Hamburgis
**Karaoke** (jaapani keeles tuletis sõnadest *kara* "tühi" ja *ōkesutora* "orkester") on meelelahutusvorm, milles inimesed laulavad seltskonna ees mikrofoni tuntud laule. Taustaks on tavaliselt ilma vokaalita salvestatud fonogramm ning laulusõnad kuvatakse ekraanile.

## Karaoke sünd

Levinud arvamuse järgi leiutas esimese karaokemasina jaapanlane Daisuke Inoue.

1940. aastal Ōsakas (Jaapan) sündinud Inoue õppis keskkooli ajal trumme mängima ning teenis õpilasena raha sellega, et esines Kōbe baarides. Pärast üheksat aastat kestnud katseid saada professionaalseks muusikuks õppis ta süntesaatoril selgeks umbes 300 laulu ning hakkas mängima tausta ärimeestele, kes soovisid rahva ees laulda.

Väidetavalt ei tunnetanud Inoue rütmi, kuid ta oli sellest hoolimata ärimeeste seas hinnatud muusik. Kord, kui ta ei saanud ühe ärimehega nädalavahetuse tööreisil ühineda, andis ta mehele kaasa hoopis taustamuusikaga kasseti. Seda juhtumit peetakse karaoke alguseks.

1971. aastal lasi Inoue käepärastest vahenditest valmistada 11 karaokemasinat nimega 8-Juke. Seade koosnes võimendist, mikrofonist, mündikarbist ja autoraadiost, mille abil sai mängida kaheksa laulu taustamuusikat. Ühe masina maksumus oli 425 dollarit. Laulu sai käivitada saja jeeni eest, mis oli tol ajal veidi kallim kui tavalise plaadiautomaadi laul. Inoue rentis karaokemasinaid Kōbe baaridele, kuid esialgu ei leidnud need suurt kasutust. Siis palus Inoue ühel kenal baaridaamil käia seksikas rõivastuses igas karaokemasinaga baaris ning laulda näiteks paar laulu. See strateegia osutus edukaks ning masinad hakkasid tulu tooma.

Inoue ei patenteerinud oma masinat, sest ta ei pidanud seda tõeliseks leiutiseks. Tema sõnul kombineeris ta juba olemasolevaid seadmeid. Kui ta oleks siiski patenteerinud, oleks ta 2011. aasta arvestuste järgi võinud järgneva 40 aasta jooksul patendi pealt teenida umbes 8 439 200 000 jeeni. Karaokemasinaid hakkasid tööstuslikult tootma hoopis ettevõtted Shidax ja Dai-Ichi ning Inoue nimi vajus unustusse. Siiski jätkas ta tööd samas valdkonnas ning teenis tulu patenteteeritud segult, mis peletas karaokemasinatest eemale prussakaid ja rotte. Lühikest aega kuulus Inouele ka plastkaantega lauluraamatute patent.

1996. aastal tõi Inoue nime unustuse hõlmast välja Singapuris tegutsenud karaokele spetsialiseerunud telekanal. 1999. aastal nimetas ajakiri Time Inoue 20. sajandi üheks mõjukaimaks aasialaseks. 2004. aastal anti Inouele kui karaoke leiutajale Nobeli auhinna naljavariant, mida antakse leiutistele, mis panevad kõigepealt naerma ja seejärel mõtlema. Inoue sõnul sai ta selle preemia, sest karaoke õpetab kaaskodanike kohutavat laulmist mitte ainult taluma, vaid isegi nautima. Inoue on oma leiutise üle uhke. Ta on öelnud, et karaoke aitab ravida depressiooni ja üksindust ning karaokelauljate õnnelikud näod pakuvad talle rahulolu. 2005. aastal tehti Inoue elu põhjal film "Karaoke".

## Viited
# Külalisesineja

**Külalisesineja** on meelelahutusäris isik (tavaliselt loovisik, näiteks muusik või näitleja, või mõni muu avaliku elu tegelane), kes osaleb loovteose loomisel või kultuuriüritusel (näiteks muusikaalbumi salvestamine, kontsert, etendus), kuulumata selle teose loojate või kultuuriürituse korraldajate põhikoosseisu. Muusikas nimetatakse sellist välist esitajat sageli **külalisartistiks**. Taideetenduses on levinud ka terminid "külalisroll" ning "külalistäht", "külalisstaar" ja "erikülaline"; viimased viitavad sellele, et tegemist on kuulsusega.

Popmuusikas kirjeldatakse külaliste esinemisi sageli sõnadega **featuring**, **with (koos)** või **and (ja)**. See on lühendatud krediitloendites kui **feat.**, **ft.**, **f/** või **f.**. Telesarjas on külalistäht enamasti näitleja, kes esineb ühes või mõnes üksikus jaos. Raadio- ja telesaadete puhul on külalistäheks külaline, kes on kuulus avaliku elu tegelane.
# Ostujõu pariteet

**Ostujõu pariteet** on vahetuskursside kõikumist seletav teooria, mida loetakse kõige vanemaks seda nähtust seletavaks teooriaks.

Teooria autor on Rootsi majandusteadlane Gustav Cassel, kuid selle põhiideed pärinevad juba 16. ja 17. sajandist.

Ostujõu pariteedi kohaselt moodustub reaalne valuutakurss kodumaise ja välismaise ostujõu võrdlusest:

* Kui ühe kodumaise valuuta ühiku eest saab osta teatud koguse kaupa, siis on selle valuuta reaalne väärtus 1/P
* Kui osta ühe kodumaise valuuta eest sama kaupa välismaal, siis on kodumaise valuuta reaalne väärtus 1/eP, kus e iseloomustab vahetuskurssi ning P ja P\* kodumaise ning välismaise kauba hinnaindekseid.

Reaalne vahetuskursi leidmise valem on seega e(reaalne) = (1/P) / (1/eP\*) = eP\*/P

## Viited
# Labuan

| Labuani liiduala |
| --- |
|

---

 |
| malai Wilayah Persekutuan Labuan |
|

---

 |
|

Labuani liiduala lipp

---

 |
|
Pindala: 91,64 km² |
|
Elanikke: 99 500 (2023) |
|
Rahvastikutihedus: 1086 in/km² |
|
Pealinn: Victoria |
|  |

**Labuan** on Malaisia liiduala. See asub Kalimantani saarel asuva Sabahi osariigi ranniku lähedal Labuani saarel ja kuuel väiksemal saarel. Kaugus Kalimantani rannikust on umbes 10 km.

15. sajandist alates kuulus Labuan koos aladega Kalimantani lääne- ja põhjarannikul Brunei sultanaadile.

1846. aastal sõlmiti Brunei sultanaadi ja Suurbritannia vahel leping, millega Labuani saar läks Suurbritannia valdusse.

1984. aastal loovutas Sabahi osariik Labuani Malaisia liiduvalitsusele ning sellest moodustati liiduala ja erimajandusterritoorium.

#### Vaata ka

* Labuani sõjaväekalmistu

## Välislingid

* City Population. Labuan Federal Territory (inglise keeles)
# Terengganu raidkivi

Terengganu steeli koopia Malaisia Rahvusmuuseumis Kuala Lumpuris
**Terengganu raidkivi** (malai keeles *Batu Bersurat Terengganu*; jawi kirjas باتو برسورت ترڠ͢انو‎) on graniitplaat, mis leiti Terengganust Malaisiast ja millel on klassikalises malai keeles tekst jawi kirjas. Kiri on dateeritud umbes 702. või 789. aastasse islami kalendri järgi (1303. aasta või 1387. aasta) ning see on varaseim teadaolev näide jawi kirjast ja vanim tunnistus islamist riigiusuna selles piirkonnas. Tekstis on Terengganu valitseja Seri Paduka Tuani üleskutse oma alamatele islami usku laiendada ja toetada ning kümme peamist šariaadiseadust.

## Ajaloost

Kivi leiti 1887. aastal pärast üleujutust Tersati jõe kaldalt Kuala Berangis, Hulu Terengganus. Leid kingiti sultan Zainal Abidin III-le ja asetati Bukit Puteri mäe tippu. Steel oli selles asukohas 1922. aasta juulini, mil raidkirjast tehti uurimise eesmärgil fotod. 1923. aastal laenati kivi Singapuri Rafflesi muuseumile, kuhu see jäi 37 aastaks. 1960. aastal viidi steel Malaisia Rahvusmuuseumi.

2009. aastal kanti Terengganu raidkivi UNESCO maailma mälu registrisse.

## Viited
# ‘Īd al-Aḑḩā

‘Īd al-Aḑḩā
**‘Īd al-Aḑḩā** on islami püha (Dhul-Hijja kuu 10. päeval), millega märgistatakse püha palverännaku hadži lõppu. Tähistatakse vaid nende moslemite poolt, kes hadžist osa võtsid.

Eid ul Adha käigus ohverdavad palverändurid lambaid, aga ka kaameleid ja kodukitsi, mälestades aega, mil prohvet Ibrahim (kristliku traditsiooni Aabraham) asus Jumala nõudel kuulekalt ohverdama oma poega, kuid Jumal asendas selle altaril lambaga.

Ohvriloomade liha jagatakse vaestele.
# Kuveidi lipp

Kuveidi lipp
**Kuveidi lipp** (علم الكويت) võeti kasutusele 7. septembril 1961.

## Värvide tähendus

Lipu värvide tähendused tulevad Safie Al-Deen Al-Hali poeemist:

* Valged on me saavutused
* Mustad on me lahingud
* Rohelised on me maad
* Punased on me mõõgad.

## Lipuheiskamise reeglid

* Horisontaalselt: Roheline riba peab olema üleval.
* Vertikaalselt: Roheline riba peab jääma lipu paremasse äärde.

## Välislingid

* Sissekanne saidil Flags of the World
# Keskkool

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; ansambli kohta vaata artiklit Keskkool (ansambel)* |

---

Kallavesi keskkool Soomes Kuopios
**Keskkool** on üldhariduskool, kus saab omandada keskharidust.

Keskkooliks võidakse Eestis nimetada ka kooli, milles on lisaks keskkooliklassidele (10.–12.) ka alamaid klasse, kas 7.–9. või 1.–9.

Kutsekeskkoolis saab omandada korraga nii keskharidust kui ka kutseharidust.

## Vaata ka

* Gümnaasium
# Bagdadi vilajett

Bagdadi vilajett aastal 1900
**Bagdadi vilajett** (osmanitürgi keeles *ولايت بغداد‎*, latiniseeritult *Vilâyet-i Bagdad*) oli Osmanite riigi esmajärguline haldusüksus Lähis-Ida keskosas aastatel 1869–1918. Vilajeti pealinn oli Bagdad.

## Ajalugu

Vilajetile eelnes aastatel 1535–1624 ja 1638–1864 Bagdadi ejalett.

## Vaata ka

* Basra vilajett
# 2011. aasta Bahreini rahutused

**2011. aasta Bahreini rahutused** algasid veebruaris mõjutatuna Tuneesiast alanud ja suurt osa Araabia riikidest haaranud revolutsioonilisest lainest. Bahreini meeleavalduste esmaseks nõudmiseks oli šiiidi enamusele suuremate poliitiliste ja muude õiguste tagamine sunniitliku vähemuse poolt valitsetud riigis. 17. veebruari öösel ründasid valitsusjõud protestijate laagrit Manama Pärliväljakul. Inimohvreid kaasa toonud rünnaku järel asusid protestijad nõudma lõppu kuningas Hamadi võimule.

14. märtsil toodi riiki Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu sõjaväe- ja politseijõud, päev hiljem kuulutas kuningas kolmeks kuuks välja erakorralise olukorra.

Rahutused suruti vägivaldselt maha. Valitsus karistas protestijatele abi osutanud meditsiinitöötajaid.

Juuni lõpus asutati Kuninglik Sõltumatu Uurimiskomitee veebruaris ja märtsis juhtunu uurimiseks. Komiteelt oodatakse raportit oktoobri lõpuks.
# Kividega surnuksloopimine

Kaart, mis näitab riike, kus avalikuks kividega surnuks viskamine on karistuseks kohtulik või kohtuväline vorm.
**Kividega surnuksloopimine** ehk **lapidatsioon** on hukkamismeetod, mille korral loobitakse hukatavat kividega, kuni ta sureb.

## Kividega surnuksloopimine Piiblis

Meetodit on kirjeldatud Piiblis, kus seda peeti karistuseks abielurikkumise, aga ka jumalateotuse (3Ms 24:16, 1Kn 21:10), needmise (3Ms 24:14), hooramise (5Ms 22:21), hingamispäeval töö tegemise (4Ms 15:35-36) ja muude üleastumiste eest.
See hukkamisviis oli Piiblis kirjeldatu põhjal omane ka egiptlastele (2Ms 8:22), samuti kasutati seda loomade hukkamiseks (2Ms 21:28-29,32).
Kividega surnuksviskamine oli karistus ning märtrisurm ka esimesele kristlikule pühakule, pühale Stefanosele (Ap 7:54-60).

## Kividega surnuksloopimine tänapäeval

Tänapäeval kasutatakse kividega surnuksloopimist peamiselt islamimaades, kus kehtib usupõhine šariaadiseadus, näiteks Nigeerias, Saudi Araabias, Iraanis, Afganistanis, Sudaanis, Pakistanis ja Araabia Ühendemiraatides.
# Sunniviisiline töö

**Sunniviisiline töö** on sunnitult ja karistuse ähvardusel tehtud töö või osutatud teenus. Sunniviisiliseks tööks ei loeta tavaliselt sõjaväe- ja päästeteenistust jmt.

## Vaata ka

* GULAG ja NSVL-i majandus
* Orjus
* Sunnitöö
* Sunnitöövangla