Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Bakalaureus

**Bakalaureus** on akadeemiline kraad, mis saadakse kolmeaastase (mõnikord nelja-aastase) õppekava läbimisel kõrgkoolis.

**Bakalaureuseõpe** on akadeemilise õppe esimene aste, mille kestel üliõpilane süvendab oma üldhariduslikku baasi, omandab eriala alusteadmisi ja -oskusi ning magistriõppeks ja töö alustamiseks vajalikke teadmisi ja oskusi. Bakalaureuseõpe lõpeb bakalaureuseeksami sooritamise või bakalaureusetöö kaitsmisega.

Eesti bakalaureuseõppes moodustab bakalaureuseeksam või bakalaureusetöö õppekavas määratud õppe mahust vähemalt kolm ainepunkti, Euroopa ainepunktisüsteemi rakendamisel vähemalt viis ainepunkti.

Bakalaureuseõppe nominaalkestus on 3–4 aastat ja õppekavas määratud õppe maht 120–160 ainepunkti. Euroopa ainepunktisüsteemi rakendamisel on õppekavas määratud õppe maht 180–240 ainepunkti. Bakalaureuseõppe lõpetanud isik võib jätkata õpinguid magistriõppes; isikud, kes on omandanud bakalaureusekraadi enne 1. septembrit 2002, võivad jätkata õpinguid ka otse doktoriõppes, sest vastavalt Vabariigi Valitsuse määrusele on "vana" bakalaureusekraad võrdväärne magistrikraadiga.

## Ajalugu

Juunis 1999 võeti Euroopa Liidus vastu Bologna deklaratsioon, mille eesmärk oli kujundada Euroopa ühtne kõrgharidusruum, muutes kõrgharidussüsteemid läbipaistvaks ja ühilduvaks. Protsessi lõpptähtaeg oli aasta 2010. Selle süsteemi raames pakuti välja ka kõrghariduse süsteem 3+2, kus bakalaureuseõpet lühendati kolmele aastale. Uued liikmesriigid, nende hulgas ka Eesti, reformisid oma kõrgharidussüsteemi vastavalt deklaratsioonile, vanad liikmesriigid jäid äraootavale seiskohale. Eestis lõpetas esimene lend 3-aastase bakalaureuse 2005. aasta kevadel. Bologna deklaratsioon näeb ette, et 3+2-süsteemis jätkab õpinguid magistriõppes 2/3 bakalaureuseõppe lõpetanutest. Eesti seda punkti täitnud ei ole.

Seoses uue 3+2 süsteemiga võrdsustati 4–6-aastane bakalaureus (õppekavadelt, mis akrediteeriti enne 1. septembrit 2002), samuti Eesti NSV-s saadud kõrgharidus magistriõppe lõpetanute omaga.

## Bakalaureusekraadide nimetused, ingliskeelsed vasted ja lühendid

* haridusteaduse bakalaureus – Bachelor of Arts in Education; BA;
* humanitaarteaduse bakalaureus – Bachelor of Arts in Humanities; BA;
* sotsiaalteaduse bakalaureus – Bachelor of Arts in Social Sciences; BA;
* loodusteaduse bakalaureus – Bachelor of Science in Natural Sciences; BSc;
* tehnikateaduse bakalaureus – Bachelor of Science in Engineering; BSc;
* põllumajandusteaduse bakalaureus – Bachelor of Science in Agriculture; BSc;
* terviseteaduse bakalaureus – Bachelor of Science in Health Sciences; BSc.

## Viited

## Välislingid

* Haridusseadus
* Ülikooliseadus
* Rakenduskõrgkooli seadus
* Kõrgharidusstandard
* Valitsuse määrus
* Tartu ülikooli õppekorralduseeskiri
* Bachelor in Europe
* Toomas Alatalu: Bakalaureus pole veel kõrgharidus // Delfi, 15. juuli 2010
* Bakalaureus on mõttetu aja- ja raharaisk
# Kultusfilm

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on üldmõistest; Eesti filmistuudio kohta vaata Kultusfilm (filmistuudio)* |

---

**Kultusfilm** (inglise *cult movie, cult film*) on üldtuntud ja sageli tsiteeritav film.

Eesti kultusfilmid on näiteks "Mehed ei nuta", "Viimne reliikvia", "Kevade", "Siin me oleme". Välismaa kultusfilmid on näiteks "Star Trek", "Star Wars", "Blade Runner". Nõukogude Liidu kultusfilmideks olid teiste hulgas "Puskariajajad", "Operatsioon Õ ja teised Šuriku seiklused", "Kaukaasia vang ehk Šuriku uued seiklused", "Briljantkäsi".

## Viited
# Oria keel

| oria keel (ଓଡ଼ିଆ oṛiā) |
| --- |
| Kõneldakse |
Indias |
| Piirkonnad |
Lõuna-Aasia |
| Kokku kõnelejaid |
35 miljonit |
| Keelesugulus |
indoeuroopa keeled
 indoiraani keeled
  india keeled
   **oria keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |
India (Odisha) |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
or |
| ISO 639-2 |
ori |

Oria keele leviala
**Oria keel** on peamiselt Indias Odisha osariigis räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. Oria keelt räägib emakeelena umbes 35 miljonit inimest.

Oria keelt kirjutatakse devanaagarile ja bengali kirjale sarnases oria kirjas.

Oria keele nimisõnad eristavad kaht grammatilist sugu (mees- ja naissugu). Lauseliikmete järjestus on subjekt-objekt-verb.

Lähemad sugulaskeeled on bengali ja assami keel. Keelt on kõige rohkem mõjutanud draviidi keeled, araabia, pärsia ja inglise keel.

## Välislingid

*
* Odia Books & Literature
# Corral de comedias

17. sajandist pärit Almagro *corral de comedias* (1629) on omataoliste hulgas kõige paremini algsel kujul säilinud. 1979. aastast korraldatakse linnas klassikalise teatri festivali "Festival Internacional de Teatro Clásico de Almagro", mille mängukavas olevaid lavastusi kantakse ette ajaloolises teatriruumis
Corral de comedias (sõnasõnalises tõlkes 'teatrihoov', *corral* on siseõu majade vahel, mitmuses *corrales*) on 16. ja 17. sajandi Hispaania teatrile iseloomulik vabaõhuteatri tüüp.

Tüübilt on tegemist ristkülikukujulise hoonetest ümbritsetud siseõuega, mille ühes kitsamas küljes asub lava, kolmes küljes galeriid kõrgemast soost vaatajate jaoks ja põrandal koht lihtrahvale. Kõiki ilmaliku sisuga lavastusi nimetati sel ajal *comedias* ja see mõiste hõlmas kolme žanri: tragöödiat, draamat ja komöödiat. Sellised teatrihoovid moodustasid keskkonna, mille jaoks kirjutasid oma tekstid Hispaania kuldajastu näitekirjanikud Lope de Vega, Tirso de Molina ja Pedro Calderón de la Barca, ja mida külastasid linnaelanike kõik kihid, sh kuningad, aadlikud ja prelaadid.

16. sajandi algul, kui teater hakkas ühiskonnas etendama olulist rolli, olid esimesed mängukohad majadevahelised siseõued, mis sarnaselt Inglismaa 16. sajandi kõrtsiõuedega olid kergesti etendusteks kohandatavad. Alalised teatrihooned, mis ehitati 16. sajandi lõpul – esimene alaline teatrihoone või teatrihoov, Corral de la Cruz, ehitati Madridis 1579. aastal – kopeerisid *corral*'i ruumi. Etendus algas pärastlõunal ja kestis vaheaegadeta 2–3 tundi. Vaatajad olid ruumis paigutatud soo ja sotsiaalse staatuse järgi.

## Viited

## Välislingid

* Almagro *corral*'i vaated Almagro teatrifestivali veebilehel
# Tragikomöödia

**Tragikomöödia** on draamažanr, millel on nii tragöödia kui ka komöödia tunnusjooni. Sündmuste esitus liigub koomikast traagikasse, traagiline ületatakse naeru abil, koomilise pealispinna all aga aimub traagika. Tragikomöödiaks nimetati algul õnneliku lõpuga kurbmängu; omaette žanriks kujunes see hilisrenessansi ajal, mil kogu Euroopas sai tuntuks itaalia kirjaniku G. B. Guarini "Ustav karjane" (1590). Tragikomöödiaklassikasse kuuluvad näiteks Shakespeare'i "Mõõt mõõdu vastu", Molière'i "Tartuffe" ja Anton Tšehhovi "Kirsiaed". Klassitsistlik rangete normidega esteetika suhtus tragikomöödiasse halvustavalt kui värdžanri, romantism jagas talle taas tunnustust. 20. ja 21. sajandi elutunnetusele groteski ja absurdi kalduv tragikomöödia sobib. Tragikomöödia on lähedane ja osalt kattuv musta komöödiaga ning alati neid ei eristatagi.
# Viswanathan Anand

Viswanathan Anand (2016)
**Viswanathan Anand** (tamili keeles விசுவநாதன் ஆனந்த்; sündinud 11. detsembril 1969) on India maletaja, rahvusvaheline suurmeister, FIDE maailmameister 2000–2002, maailmameister 2002–2013. Tema hüüdnimi on **Madrase tiiger**.

Anand õppis malet mängima kuueaastaselt. Aastal 1987 tuli ta noorte maailmameistriks.

Aastal 2007 tuli Anand maailmameistriks kaheksa osalejaga turniiril. Ta kaitses tiitlit ka 2008. aastal, võites matši Vladimir Kramniku vastu tulemusega 6½:4½. 2013. aastal tuli maailmameistriks Magnus Carlsen, kes võitis Anandi.

Oktoobris 2008 oli ta ELO reitinguga 2783 maailmas viiendal kohal. Viswanathan Anandi Morphy arv on 5.

## Tunnustus

* Male-Oscar 1997, 1998, 2003, 2004, 2007, 2008

## Välislingid

* Oliver Lomp: Malekuninga Anandi esimesed käigud õpetas talle ema, Postimees, 30. oktoober 2008
# iTunes

**iTunes** on meediapleierit, meediafailide haldamist ja internetiraadio kuulamist võimaldav rakendustarkvara, mille on välja töötanud Apple Inc.

iTunesi esitleti avalikult 2001. aastal. iTunesi saab kasutada meediafailide allalaadimiseks, organiseerimiseks ja esitamiseks MacOSi ja Windowsi operatsioonisüsteemiga personaalarvutites ja mobiilseadmetes.

## Vaata ka

* iTunes Store
# Häälenäitlemine

**Häälenäitlemine** on tehnika, kus tegelase või informatsiooni edastamiseks kasutatakse häält. Seda kasutatakse filmis, teatris, televisioonis, raadios, reklaamides, kuuldemängudes, audioraamatutes, videomängudes, animatsioonis. Dublaaž ja häälenäitlemine pole päris sama. Dubleerimise korral asendatakse lähtekeelne kõne sihtkeelsega, mille juures ei tohi algmaterjali sisu muuta.

## Ajalugu

Mel Blanc, 1959.
Tavaliselt arvatakse, et esimese häälekandja lõi Walt Disney Miki-Hiire jaoks filmis "Steamboat Willie". Kuigi see juhtus 1928. aastal, tehti tegelikult esimene ülehäälesitus 1900. aastal! See ajalooline esimene kuulub Kanada leiutajale Reginald Fessendenile. Ta oli vaimustuses Alexander Graham Belli uuest seadmest, telefonist, ja otsustas luua viisi kaugsuhtluseks ilma juhtmeteta. "Traadita ühenduse!" algus.

1900. aastal, töötades Ameerika Ühendriikide ilmabüroos, salvestas Fessenden esimese hääle: ilmateate. Kõige tuntum häälenäitleja maailmas on Mel Blanc, "Tuhande hääle mehena" tuntud näitlejat peetakse kõige viljakamaks näitlejaks, kes on kunagi Hollywoodis töötanud ja kellel on rohkem kui tuhandet filmikaarti. Ta töötas välja ja esitas ligi 400 erineva iseloomuga häält täpselt ja ainulaadselt väljendusrikka hääleulatusega. Tegelased, kellel ta on hääle andud, on Porky Pig, Bugs Bunny, Daffy Duck, Elmer Fudd, Tweety Bird, Sylvester kass, Wile E. Coyote, The Roadrunner, Yosemite Sam, Sam lambakoer, Taz Tazmanian Devil, Speedy Gonzales, Marvin marslane, Foghorn Leghorn, Pepé la Pew, Koer Charlie, Blacque Jacque Blanc andis teiste seas häält Shellacque'ile, Pussyfootile, Private Snafule.

## Häälenäitlemine Eestis

1958. aastal valmis esimene Eesti nukufilm “Peetrikese unenägu”. Selle lavastas Elbert Tuganov, kes on ka selle žanri rajaja Eestis. Selles andis peategelasele hääle Toomas Niit.

## Viited
# India lauljate loend

## A

* Abhijeet
* Alka Yagnik
* Amjad Ali Khan
* Asha Bhosle

## B

* Babul Supriyo

## F

## G

* Geeta Dutt

## H

* Hemant Kumar
* Himesh Reshamiya

## K

* Kay Kay

## L

* Lata Mangeshkar
* Lucky Ali

## M

* Mahendra Kapoor
* Manna Dey
* MS Subbulakshmi
* Mohammad Rafi
* Mukesh

## N

* Noor Jehan

## S

* Suraiya

## T

* Talat Mahmood

## Y

* Yesudas
# Presbüterlus

**Presbüterlus** on vanematekogul põhinevat kirikuvalitsemist pooldavate kalvinistlike denominatsioonide koondnimetus.

## Presbüterlikke vaimulikke

* Thomas Bayes
* Johann Calvin
* John Knox

## Tuntud presbüterlasi

* Donald Trump
# S. R. Ranganathan

| S. R. Ranganathan |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
9. august 1892, 12. august 1892 |
| Surmaaeg |
27. september 1972 (80-aastaselt) Bengaluru |
| Amet |
matemaatik, raamatukoguhoidja, õppejõud |
| [muuda Wikidatas] |

**Shiyali Ramamrita Ranganathan** (9. august 1892 – 27. september 1972) oli India matemaatik ja raamatukoguhoidja.

Ta töötas välja viis raamatukogunduse seadust ning vähetuntud, aga mõjuka koolonliigituse. Teda peetakse India raamatukogunduse isaks. Ta töötas viis aastat matemaatikaprofessorina Mangalore'i, Coimbatore'i ja Madrase Ülikoolis hoolimata sellest, et töötamise tegi keeruliseks kogelemise kõnehäire.

Esialgu ei kavatsenud Ranganathan raamatukoguhoidjana töötada, aga kui 1923. aastal otsis Madrase Ülikool raamatukokku töötajat, kes korrastaks halvasti organiseeritud kogu, otsustas ta kandideerida ja ta valiti 900 kandidaadi hulgast välja. Tema teadmised raamatukogunduse valdkonnas piirdusid artiklitega Encyclopædia Britannicast, seetõttu läks ta Londonisse raamatukogundust õppima. Seal tekkis tal huvi liigitusega seotud probleemide vastu ja 1933. aastal töötas ta välja koolonliigituse kavandi.

Kui Ranganathan Indiasse tagasi pöördus, oli ta veendunud, et India rahvale on ühtne raamatukogusüsteem väga oluline. Järgmised kakskümmend aastat töötas ta Madrase Ülikooli raamatukogu direktorina. Selle aja jooksul asutas ta Madrase Raamatukogude Ühingu ning osales rahvaraamatukogude ning India Rahvusraamatukogu rajamisel.

1932. aastal sõnastas ta viis raamatukogunduse seadust:

* Raamatud on mõeldud kasutamiseks
* Igale raamatule tema lugeja
* Igale lugejale tema raamat
* Säästa lugeja aega
* Raamatukogu on arenev organism

Pärast 20 aastat töötamist lahkus Ranganathan Madrase Ülikoolist juhtkonnaga tekkinud erimeelsuste tõttu ning asus professorina tööle Vārānasis Banarasi Hindu Ülikooli raamatukogus.
1955–1957 elas Ranganathan Zürichis, sest tema poeg abiellus Euroopast pärit naisega. Taoline ebatraditsiooniline suhe talle aga ei sobinud ja ta pöördus tagasi Indiasse, kuid suutis luua ja säilitada rohkesti kontakte Euroopa raamatukogunduse valdkonnas töötavate inimestega.

1957. aastal anti talle Padma Shri, mis on India neljanda järgu orden tsiviilisikutele.
1962. aastal asutas Ranganathan Bengalurus Dokumentatsiooni Teadus- ja Koolituskeskuse. 1965. aastal nimetas India valitsus ta panuse eest raamatukogundusse riiklikuks teadusprofessoriks.

Ranganathan suri 27. septembril 1972 raskekujulise bronhiidi tagajärjel.

## Viited

## Välislingid

* Kirjandus S. R. Ranganthani kohta Berliini Riikliku Raamatukogu kataloogis
# Jean-Claude Carrière

Jean-Claude Carrière (2006)
Jean-Claude Carrière (2008)
**Jean-Claude Carrière** (17. september 1931 Colombières-sur-Orb – 8. veebruar 2021 Pariis) oli prantsuse stsenarist, näitekirjanik ja filminäitleja.

Tema esimene romaan "Lézard" ilmus 1957. aastal.

Jean-Claude Carrière tegi koostööd selliste filmirežissööridega nagu Jacques Tati, Pierre Étaix, Luis Buñuel, Miloš Forman jpt.

Jean-Claude Carrière võitis 1963. aastal Oscari lühifilmi "Heureux anniversaire" eest ja 2014. aastal pälvis ta elutöö Oscari.

## Osaline filmograafia

| Osaline filmograafia |
| --- |
| Aasta | Originaalpealkiri | Eestikeelne pealkiri | Oscari nominatsioonid | Oscari võidud | Lavastaja | Stsenarist |
| 1954 | "Heureux anniversaire" |  | 1 | 1 | Jah | Jah |
| 1964 | "Le journal d’une femme de chambre" | "Toatüdruku päevaraamat" |  |  |  | Jah |
| 1965 | "Yoyo" |  |  |  |  | Jah |
| 1967 | "Belle De Jour" | "Päevane kaunitar" |  |  |  | Jah |
| 1972 | "Le charme discret de la bourgeoisie" | "Kodanluse diskreetne võlu" | 2 | 1 | Jah | Jah |
| 1977 | "Cet obscur objet du désir" | "See ebamäärane ihalduste objekt" | 2 |  |  | Jah |
| 1979 | "Die Blechtrommel" | "Plekktrumm" | 1 | 1 |  | Jah |
| 1982 | "Le Retour de Martin Guerre" |  |  |  |  | Jah |
| 1986 | "Max, Mon Amour" |  |  |  |  | Jah |
| 1988 | "The Unbearable Lightness of Being" |  | 2 |  |  | Jah |
| 1989 | "Valmont" |  |  |  |  | Jah |
| 1989 | "The Mahabharata" |  |  |  |  | Jah |
| 1990 | "Cyrano de Bergerac" | "Cyrano de Bergerac" |  |  |  | Jah |
| 2004 | ""Birth" | "Sünd" |  |  |  | Jah |

## Välislingid

 Jean-Claude Carrière – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Jean-Claude Carrière andmekogus IMDb (inglise)
# Aladdin

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib filmist; muinasjututegelase kohta vaata artiklit Aladin; Adam Oehlenschlägeri luuletuse kohta vaata artiklit Aladdin (Oehlenschläger)* |

---

Aladdin| Žanr |
joonisfilm |
| Režissöör |
Ron Clements John Musker |
| Stsenarist |
Ron Clements John Muser Ted Elliott Terry Rossio |
| Helilooja |
Alan Menken Howard Ashman |
| Peaosades |
Scott Weinger Jonathan Freeman Robin Williams Linda Larkin Frank Welker Gilbert Gottfried Douglas Seale |
| Levitaja |
Walt Disney Pictures |
| Esilinastus |  25. november 1992  25. märts 1994 |
| Kestus |
90 minutit |
| Riik |
Ameerika Ühendriigid |
| Keel |
inglise |
| Eelarve |
28 mln dollarit |
| Piletitulu |
504 mln dollarit |
|
Ametlik veebileht |
|
IMDb profiil |

"**Aladdin**" on 1992. aastal valminud Walt Disney animastuudio täispikk joonisfilm, mis põhineb araabia muinasjutul "Aladini imelamp".

Filmi muusika on pärjatud kahe Oscari, kahe Kuldgloobuse ja kahe Grammy auhinnaga.

## Välislingid

* Aladdin andmekogus IMDb (inglise)
* Aladdin andmekogus Filmiveeb
* Aladdin saidil Disney.com
# Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia

**Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia** (lühend **IKT**) on andmete töötlemise, salvestamise ja edastamise tehniliste vahendite, meetodite ning võtete koondnimetus. Lühemate ning omakeelsemate rööpterminitena on kasutusel **info- ja kommunikatsioonitehnika**, **info- ja sidetehnoloogia**, **info- ja sidetehnika**, ent kasutatakse ka pikemat kuju: **informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia**.

Vajadus infotehnoloogiat (lühend IT) ja kommunikatsioonitehnoloogiat ehk sidetehnikat hõlmava mõiste järele tekkis 1980. aastail, kui algas telefonivõrgu digiteerimine, mis nõudis seni peamiselt arvutite riist- ja tarkvaraga tegeleva infotehnoloogia rakendamist. Järgmisel aastakümnel mitmekesistusid mõlema valdkonna ühisrakendused (telefaks, mobiiltelefonside, teletekst televisioonis). Sajandivahetusest peale kuulub lahutamatult IKT mõistesse internetiprotokollistikku kasutavad tehnikavaldkonnad.

## Vaata ka

* European Digital Rights
* Telekommunikatsioon

## Välislingid

* What is ICT
# Ajurveeda

**Ajurveeda** (sanskriti keeles आयुर्वेद *āyurveda*, 'elu teadus') on India traditsiooniline meditsiin.

Ajurveedas kasutatakse toitumisteraapiat, massaaži, joogatehnikaid, ravimtaimedest, mineraalidest ja metallidest koosnevaid kompleksseid ravimeid.

Alusteosed on "Suśrutha Saṃhitā" ja "Charaka saḿhitā" (u 700 eKr – 500 pKr).

Kolm olulisimat printsiipi ajurveedas on kolm
*dosha*'t – *vata*, *pitta*, *kapha*. *Dosha*'d on peened energiad, mis mõjutavad kõiki eluaspekte. Tervise põhjus on *dosha*'de tasakaal, haiguse põhjus *dosha*'de tasakaalutus.
# Oxford University Press

Logo
**Oxford University Press** on Oxfordi Ülikooli juures tegutsev kirjastus. See on suurim ülikoolikirjastus maailmas.

Ülikool alustas trükiste kirjastamist 1480. aasta paiku ning kasvas piiblite, palveraamatute ja teadustööde peamiseks avaldajaks. Kirjastus asutati 1586. aastal.

19. sajandi lõpus alustas kirjastus projekti, millest sai Oxford English Dictionary. Kirjastus on välja andnud lasteraamatuid, õpikuid, muusikateoseid, ajakirju, ilukirjandusklassika sarja ja palju muud. Toodangu suurenedes on liigutud rahvusvahelisele turule ja avatud kontoreid ka väljaspool Suurbritanniat, esimene neist loodi New Yorgis 1896. aastal. Arvutiajastu saabumise ja karmide äritingimuste tõttu sulges kirjastus 1989. aastal oma trükikoja ning 2004. aastal paberitööstuse. Trükkimine ja köitmine ostetakse nüüd sisse.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
# Siiami kaksikud

**Siiami kaksikud** on viljastunud munarakust väga hilisel (13.–15. päeval) jagunemisel, mis ei jõuagi lõpule, tekkinud kokkukasvanud kaksikud. Nimetus tuleb Siiamis aastatel 1811–1874 elanud kaksikute Changi ja Engi järgi.
# Facebook

|  |
| --- |
|  |
| Arendaja |
Facebook Incorporated |
| Kirjutatud keeles |
C++, PHP, D |
| Platvorm |
mitmeplatvormiline |
| Keeled |
mitmekeelne, üle saja inimkeele |
| Arenduse staatus |
arendamisel/aktiivne |
| Suunitlus |
suhtlusvõrgustik |
| Veebisait |
www.facebook.com |

**Facebook** on 2004. aasta veebruaris alguse saanud veebipõhine suhtlusvõrgustik, mida omab ja käitab eraõiguslik äriühing Meta Platforms Ameerika Ühendriikides (NASDAQ-100).

Suhtluskeskkonna kasutajad saavad lisada sõpru, saata neile sõnumeid ja uuendada oma isiklikke Facebooki lehti, et teavitada oma sõpru enda jaoks olulistest sündmustest ja jagada pilte. Lisaks saavad kasutajad liituda gruppidega, mis võivad olla korraldatud näiteks linna, elukoha, töökoha, kooli vms asukoha järgi, huvide järgi, konkreetsete ürituste ettevalmistamiseks, loomingu tutvustamiseks või millegi kollektsioneerimiseks, vanadele asjadele uue omaniku leidmiseks jne. 2020. aasta esimeses kvartalis oli Facebookil 1,73 miljardit igapäevast kasutajat ning kuupõhises arvestuses 2,6 miljardit kasutajat.

Facebook teatas oma iga-aastasel arendajate konverentsil Connect, et nende emafirma uueks nimeks saab Meta, mis on osa suuremast kaubamärgi uuendamisprotsessist.

## Ajalugu

 Mark Zuckerberg
Facebooki rajas Mark Zuckerberg koos kaasõpilaste ja toakaaslaste Eduardo Saverini, Andrew McCollumi, Dustin Moskovitzi ja Chris Hughesiga, kui õppis Harvardi Ülikoolis informaatikat. Veebilehe kasutajaõigusi anti algul vaid Harvardi õppuritele, kuid peagi laiendati seda ka teiste Bostoni piirkonna ülikoolide õppuritele. Hiljem suurenes leht kõigi üliõpilasteni, seejärel keskkooli õpilasteni ja lõpuks igaüheni, kes on vanuselt kolmteist või vanem. Veebilehe nimi tuleneb Zuckerbergi lõpetatud internaatkoolis Phillips Exeter Academy uutele õpilastele antava kooli õpilaste ja õppejõudude nimede ja piltidega raamatu nimetusest.

## Raskused ja kriitika

 *Pikemalt artiklis Facebooki kriitika*
Facebook on viimastel aastatel tekitanud palju poleemikat. Teenus on olnud või on blokeeritud mitmes riigis, sealhulgas Süürias, Hiinas ja Iraanis (kuigi Iraan eemaldas blokeeringu aastal 2009). Et tööaega ei kulutataks mittesihipäraselt, on paljudes asutustes töötajatel Facebooki kasutamine keelatud. Facebookil on olnud ka probleeme privaatsussätete läbipaistvusega ja isikuandmete jagamisega kolmandatele osapooltele, mistõttu tehti suhtlusvõrgustikus 2010. aasta suve alguses palju muudatusi. Facebook on seotud ka mitme kohtuasjaga, mille hagejaks on Zuckerbergi endised klassikaaslased, kes väidavad, et Facebook kasutab nende loodud lähtekoodi ja muud intellektuaalset vara.

## Vaata ka

* Cambridge Analytica

## Viited

## Välislingid

* Veebileht

* "100 miljoni Facebooki kasutaja andmed riputati internetti" Delfi, 29. juuli 2010
* Villu Päärt: "Facebook: 2010. aasta trendid" Novaator, 19. detsember 2010
* Facebook võtab uue nime: maailma suurimat ühismeediaplatvormi haldab edaspidi ettevõte nimega Meta ärileht 28.10.2021
# Z-põlvkond

**Z-põlvkond** ehk **generatsioon Z**, kõnekeelselt **zuumerid** (inglise keeles *Zoomers*), on demograafiline rühm, mis järgneb Y-põlvkonnale. Üldiselt määratletakse nende sünniaastate vahemikku 1990. aastate keskpaigast kuni 2010. aastate alguseni (Pew Research Centeri järgi näiteks 1997–2012)

Z-põlvkonna esindajad on üldiselt vahemikus 1965–1980 sündinud X-põlvkonna liikmete lapsed.

## Viited
# Mecklenburgi maakond

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib maakonnast USA Põhja-Carolina osariigis; Virginia osariigis asuva maakonna kohta vaata artiklit Mecklenburgi maakond (Virginia)* |

---

Asend Põhja-Carolina osariigis
**Mecklenburgi maakond** (*Mecklenburg County*) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35°25' N, 80°83' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Charlotte.

Maakonna pindala on 1414 km², millest 52 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 919 628. Aastal 2000 oli elanike arv 695 454.

Maakond on elanike arvult ja rahvastikutiheduselt Põhja-Carolina suurim.

## Naabermaakonnad

* Iredelli maakond (põhjas)
* Cabarrusi maakond (kirdes)
* Unioni maakond (kagus)
* Lancasteri maakond (lõunas)
* Yorki maakond (edelas)
* Gastoni maakond (läänes)
* Catawba maakond (loodes)
* Lincolni maakond (loodes)

## Ajalugu

Mecklenburgi maakond moodustati 6. novembril 1762. aastal Ansoni maakonna lääneosast.

Väidetavalt oli Mecklenburgi maakond esimene, mis kuulutas end Suurbritannia ülemvõimu alt iseseisvaks - väidetakse, et Charlotte's kirjutati Mecklenburgi Iseseisvusdeklaratsioonile alla juba 20. mail 1775. Seda kuupäeva on kujutatud ka Põhja-Carolina osariigi lipul.

## Välislingid

* Charlotte ja Mecklenburgi maakonna koduleht (*inglise keeles*)

|  | Catawba maakond ja Lincolni maakond | Iredelli maakond | Cabarrusi maakond |  |
| Gastoni maakond |  |  |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |   **Mecklenburgi maakond**   |  |

 |
|  |
| Yorki maakond | Lancasteri maakond | Unioni maakond |