Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aeronautika

**Aeronautika** (*aero* + kreeka keeles *nautikē*) on lennunduse haru, mis käsitleb õhust kergemaid lennuvahendeid, näiteks õhupalle, aerostaate ja stratostaate (stratosfäärlennuks kohandatud õhupall).

## Areng

**Esimesed ideed**

Üheks esimeseks lennunduse arendajaks loetakse Leonardo da Vincit, kes 16. sajandi alguses pühendus linnuvaatlusele, mille pealt ta õppis lendamise tehnikaid. Vaatluste käigus tegi ta märkmeid lendamise kohta ja pani aluse aerodünaamikale. Ta disainis ka mitu lennumasinat, kuid ükski neist õhku ei tõusnud.

**Kuumaõhupall**

Esimesed lennud toimusid 18. sajandil Prantsusmaal, kus vennad Joseph ja Stephen Montgolfier leiutasid kuumaõhupalli. Nende esimeseks mehitamata lennuks loodud kuumaõhupall oli tehtud paberist ning see saadeti avalikkuse ees õhku 5. juunil 1783. See tõusis 305 meetri kõrgusele ning lend kestis kokku kümme minutit. Seejärel ehitasid vennad uue õhupalli veekindlast linasest kangast, mis saadeti õhku 19. septembril 1783 Versailles'st ning mille pardale pandi kukk, lammas ja part. Lend kestis kokku kaheksa minutit. Kaks kuud hiljem, 21. novembril sooritati esimene mehitatud lend Montgolfier’de ehitatud õhupalliga Pariisis.

Dirižaabel**Õhulaev**

Kuumaõhupalliga tehti küll esimesed lennud, kuid nende navigeerimine osutus raskeks, kuna lennusuund sõltus tuulesuunast. Sellele probleemile leidis lahenduse Henri Giffard, kes 1852. aastal ehitas valmis täismõõtmetes õhulaeva, millele ta kinnitas väikese aurumootori ning propelleri, mille abil sai lennata aeglaselt vastutuult. Suurema innovatsiooni tegi Alberto Santos-Dumont, kes kinnitas õhulaevale sisepõlemismootori, millega ta sooritas esimese lennu 1898. aastal Pariisis.

Lõpliku arenduse õhulaeva ehituses tegi krahv Ferdinand von Zeppelin, kes disainis esimese jäiga kerega dirižaabli, mis sooritas esmalennu 2. juulil 1900. Järgmised 17 eluaastat pühendas Zeppelin just õhusõidukite ehitamisele. 1910. aastaks valmis tal esimene kommertslendudeks mõeldud õhulaev. Zeppelin suri 1917. aastal ja selleks ajaks oli ta loonud terve laevastiku. Tema leiutisi kasutati ka esimeses maailmasõjas pommitamises, kuid suure kere ja aeglase kiiruse tõttu ei osutunud need kasulikuks ja olid vastasele kergesti tabatavad sihtmärgid.

**Tänapäev**

Lennukite ja teiste õhust raskemate õhusõidukite tulekuga hakkasid kuumaõhupallide ja õhulaevade kasutamine järjest vähenema, kuna need on suuremad ning aeglasemad võrreldes teiste õhusõidukitega. Tänapäeval kasutatakse neid rohkem hobi korras ning lõbulendudeks, samas ka teaduslikel eesmärkidel. Viimane suur saavutus aeronautikas leidis aset 14. oktoobril 2012, kui austria langevarjur Felix Baumgartner tõusis heeliumiga täidetud õhupalli abil spetsiaalselt ehitatud kapslis 38 969,4 meetri kõrgusele ning sooritas sealt langevarjuhüppe, purustades sellega mitu maailmarekordit, sealhulgas õhupalli abil saavutatud kõrguse rekordi.

## Viited
# Ballets Russes

Mihhail Fokin ja Vera Fokina Ballets Russesi balletietenduses "Šeherezade" (1914). Kostüümide autor Léon Bakst
**Ballets Russes**, ka **Djagilevi Vene ballett** (vene keeles Русский балет Дягилева) oli antreprenöör Sergei Djagilevi asutatud balletitrupp, millega ta gastroleeris aastatel 1909–1929 paljudes riikides. Suurt edu saavutas trupp eelkõige Prantsusmaal ja Suurbritannias.

Ballets Russesi peakorter asus Monte Carlos.

Djagilev kutsus truppi terve rida andekaid tantsijaid ja koreograafe: Wacław Niżyński, Leonid Mjassini, Mihhail Fokini, Serge Lifari, George Balanchine'i. Djagilevi lavastustele lõid dekoratsioone ja kostüüme Léon Bakst ja Aleksandr Benois. Djagilev tegi koostööd ka Pablo Picasso, Andre Deraini, Coco Chaneli, Henri Matisse'i, Jean Cocteau ja teiste kunstnikega.

Viljakas oli Djagilevi koostöö tolle aastate kuulsate heliloojatega: Richard Straussi, Eric Satie, Maurice Raveli, Sergei Prokofjevi, Claude Debussy ja Igor Stravinskiga.

Trupp läks laiali pärast Sergei Djagilevi surma 1929. aastal.

## Välislingid
# Stroganovide stiil

**Stroganovide stiil** oli Venemaal 17.–18. sajandil käibinud arhitektuuristiil, mis Uurali piirkonnas kitsalt regionaalsena oli kasutusel samaaegselt Moskva barokiga. Nime on saanud Venemaa suurettevõtjate Stroganovide järgi, kelle maavaldustes ehitati selles stiilis kirikuid ja muid hooneid.

Võrreldes Moskva barokiga olid Stroganovide ehitised arhitektuuriliselt ülesehituselt ja põhiplaanilt alalhoidlikumad. Kirikutel säilis traditsiooniline kolme või viie lööviga ja mitme tambuurkupliga ristkuppelkiriku põhiplaan. Stroganovide kirikud olid seevastu aga palju enam üle kuhjatud dekoratiivsete kaunistuselementidega kui Moskva barokkstiilis ehitised. Säilinud on ka üks ilmalik hoone – Stroganovide palee Permi krais Ussoljes.

## Ehitisi

* Maarja Templisseviimise kloostri kirik (Введенский собор) Solvõtšegodskis (1689–1693)
* Kaasani kirik (Казанская церковь) Ustjužnas (1694)
* Smolenski Jumalaema pühakuju kirik (Смоленская церковь) Gordejevkas Nižni Novgorodis (1694–1697)
* Jumalaema Sündimise kirik Nižni Novgorodis (1696–1703)
* Stroganovide maja (палаты Строгановых) Ussoljes

## Pildid

* Stroganovide maja Ussoljes
* Issanda Muutmise katedraal Ussoljes
* Maarja Templisseviimise kloostri kirik Solvõtšegodskis
* Ustjužna Kaasani kirik
* Smolenski kirik Nižni Novgorodis
* Jumalaema Sündimise kirik Nižni Novgorodis

## Viited
# Hersoni oblast

| Hersoni oblast |
| --- |
|

---

 |
| ukraina Херсонська областьHersonska oblast |
|

---

 |
|

Hersoni oblasti lipp
Hersoni oblasti vapp

---

 |
|
Pindala: 28 461 km²  |
|
Elanikke: 1 001 598 (1.01.2022)  |
|
Rahvastikutihedus: 35,2 in/km² |
|
Keskus: Herson |
|
Ametlikud keeled: ukraina |
| Hersoni oblasti asend Ukrainas |

**Hersoni oblast** (ukraina keeles Херсонська область) on 1. järgu haldusüksus Ukraina lõunaosas.

Hersoni oblast piirneb põhjas Dnipropetrovski oblastiga, lõunas Musta mere ja Krimmiga, läänes Mõkolajivi oblastiga ning idas Aasovi mere ja Zaporižžja oblastiga. Hersoni oblastis suubub Dnepr Musta merre.

Oblastilise alluvusega linnu on Hersoni oblastis kolm: Herson, Nova Kahhovka ja Kahhovka.

## Ajalugu

### Sõjategevus 2014. aastal

Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude võitlejad, kes olid 15. märtsil 2014 maabunud dessandiga Strilkove juures, hakkasid 9. detsembril oblasti piiridest lahkuma. Alates 27. detsembrist 2014 oli oblast taas täielikult Ukraina kontrolli all.

### Sõjategevus 2022. aastal

Venemaa Relvajõud tungisid uuesti Hersoni oblastisse 2022. aasta veebruaris, mis tõi kaasa Hersoni lahingu ning Hersoni oblasti okupeerimise.
2022. aasta märtsi keskel taastasid Ukraina relvajõud kontrolli Possad-Pokrovske küla üle. 6. aprillil 2022 taastasid Ukraina relvajõudud kontrolli Osokorivka küla üle.
2022. aasta juunis ja juulis õnnestus Ukraina vägedel taastada kontroll mõnedes väiksemates asulates.

## Haldusjaotus

Hersoni oblastis on 5 rajooni: Berõslavi rajoon, Henitšeski rajoon, Hola Prõstani rajoon, Kahhovka rajoon ja Hersoni rajoon.

### Linnad

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Berõslav
* Herson
* Henitšesk
 | * Hola Prõstan
* Kahhovka
* Nova Kahhovka
 | * Oleškõ
* Skadovsk
* Tavriisk
 |

### Alevid

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Antonivka
* Bilozerka
* Ivanivka
* Kalantšak
* Kozatske
 | * Lazurne
* Novotroitske
* Novovorontsovka
* Nõžni Sirogozõ
* Zelenivka
 | * Tšaplõnka
* Velõka Lepetõhha
* Velõka Oleksandrivka
* Verhni Rogatšõk
* Võssokopillja
 |

## Viited

## Välislingid

* Hersoni oblasti administratsioon
* The Armed Forces of Ukraine struck at the occupation control point in the Kherson region. 2 Russian generals eliminated - intelligence. Censor.net, 23. aprill 2022
* Херсонская область переходит в рублевую зону | Глава комитета Стремоусов: Херсонская область с 1 мая переходит в рублевую зону. RIA Novosti, 28. aprill 2022
# Jalg (pikkusühik)

**Jalg** on SI-süsteemi väline mõõtühik, mis on võrdne umbes kolmandiku meetriga.

Ühes jalas on kaksteist tolli ja ühes jardis on kolm jalga. Jala rahvusvaheline standardlühend on **ft** (inglise keeles *foot*). Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias, rahvusvaheliselt merenduses ja lennunduses.

Jalg kui mõõtühik on välja arenenud inimese jalalaba mõõtühikuna kasutusele võtmisest. Eri aegadel ja riikides on jala kui mõõtühiku pikkus kõikunud vahemikus 0,28–0,35 meetrit. Samamoodi on mõõtühikuna kasutusele võetud küünar. Ka küünar põhineb inimese kehaosal, nimelt küünarvarrel.

* Inglise *foot* (lühend ft) – 0,3048 meetrit = 12 tolli = 1/3 jardi
* Vana-Rooma riik – 0,2957 meetrit
* Vene *фут* – 0,3048 meetrit

Tänapäeval on kasutusel inglise jalg.

## Vaata ka

* Prantsuse jalg
* Inglise jalg
# Anabel Medina Garrigues

Anabel Medina Garrigues|  |
| Isikuandmed |
| Riik |
Hispaania |
| Sünniaeg |
31. juuli 1982 |
| Sünnikoht |
Valencia |
| Pikkus |
169 cm |
| Kaal |
59 kg |
| Sportlaskarjäär |
| Profikarjääri algus |
1998 |
| Auhinnaraha |
2 882 171 $ |
| Üksikmäng |
| Tulemused (võit–kaotus) |
351-224 |
| Turniirivõidud |
8 WTA; 6 ITF |
| Kõrgeim koht edetabelis |
18 (13. aprillil 2009) |
| Suure slämmi turniirid üksikmängus |
| Austraalia |
4. ring (2002, 2009) |
| Prantsusmaa |
4. ring (2007) |
| Wimbledon |
3. ring (2006) |
| USA |
3. ring (2005; 2007) |
| Paarismäng |
| Tulemused (võit–kaotus) |
233-149 |
| Turniirivõidud |
12 WTA; 3 ITF |
| Kõrgeim koht edetabelis |
3 (10. november 2008) |
|
Andmeid on viimati muudetud 28. aprillil 2009. |

**Ana Isabel Medina Garrigues**, tuntud kui **Anabel Medina Garrigues** (sündinud 31. juulil 1982 Valencias) on Hispaania tennisist.

Seisuga 27. aprill 2009 on Anabel Medina Garrigues WTA edetabelis 18. kohal, mis on tema senine parim koht. Ta on võitnud kaheksa WTA turniiri üksikmängus ja 12 WTA turniiri paarismängus.

## Välislingid

* Anabel Medina Garriguesi andmed Sony Ericssoni WTA Touri ametlikul kodulehel
# Lübecki Maarja kirik

Vaade Maarja kirikule lõunast
Maarja kiriku põhiplaan aastast 1906
1998. aasta foto Maarja kirikust
**Lübecki Maarja kirik** (saksa keeles *St. Marien zu Lübeck*) on Lübecki vanalinnas asuv tellisgootikasse kuuluv kirik, mis püstitati 1277.–1351. aastatel. Kirikut on nimetatud tellisgootika emakirikuks (*Mutterkirche der Backsteingotik*) mitte kui varaseimat tellisgootika ehitist, vaid kui kirikuhoonet, mis on eeskujuna mõjutanud väga paljudes piirkondades püstitatud tellistest gooti kirikute ehitust. Kirik kuulub koos Lübecki vanalinna teiste hoonetega UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Maarja kirik on tellistest kolmelööviline tugikaartega varustatud basiilika külgkabelitega, kabelipärjaga ja transeptiharusid meenutavate lõuna- ja põhjaeeskojaga. Kiriku fassaad on kahe võimsa läänetorniga. Tornide kõrgus koos tuulelippudega on 124,95 ja 124,75 meetrit.

## Viited

## Välislingid

* Die Marienkirche in Lübeck
* Geschichte der Marienkirche
* Lübecki luterlikus kirikus esitati postitantsu
# Jeesuse ülestõusmine

*Resurrection* (1593), Annibale Carracci
Usk Jeesuse Kristuse kui Jumala poja ülestõusmisesse surnuist on üks põhilisi tõekspidamisi, millel rajaneb kristlus. Esimesed viited Jeesuse ülestõusmise kohta pärinevad apostel Pauluse kirjadest umbes aastail 53-54 pKr, kuid juba enne kanooniliste evangeeliumite olemasolu anti lugu Jeesuse surnuist tõusmisest edasi suulise pärimuse teel.

### Jeesuse surnuist tõusmine

Jeesus tõusis surnuist kolm päeva pärast ristisurma suremist.

Esimesena sai Jeesuse ülestõusmisest teada Maarja Magdaleena, kes läks koos teiste Jeesuse järgijatega (kelle koosseis varieerub eri evangeeliumites) hauale ning leidis, et hauakambri ees olnud kivirahn on ära veeretatud. Seejärel teavitas neid ingel (või inglid) Jeesuse surnuist tõusmisest ja julgustas neid, et nad annaksid sellest teada ka teistele jüngritele ja järgijatele.

Pärast ülestõusmist ilmus Jeesus oma õpilastele ja andis neile suure misjonikäsu levitada üle kogu maailma evangeeliumit. Jeesus kohtus nendega ka veel Tibeeriase järve ääres. Seejärel läks Jeesus taevasse, olnud eelnevalt õnnistanud oma jüngreid, mis leidis aset Õlimäel, Betaanias.

Esimesed kolm kanoonilist evangeeliumit – sünoptilised evangeeliumid, Matteuse, Markuse ja Luuka, kirjeldavad Jeesuse ülestõusmise lugu üsna sarnaselt, minimaalsed erinevused tulevad välja hauale minejate ja inglite juures, kuid neljandas, Johannese evangeeliumis, leidub mitmeid erinevusi.

Juutide seas levis jutt, et Jeesuse surnukeha varastati tema jüngrite poolt.

### Sünoptilised evangeeliumid

Matteuse evangeeliumis lähevad hauale Maarja Magdaleena ja "teine Maarja", ning neile ilmub ingel. Ingel veeretab ära hauakambri ees oleva kivi.

Markuse evangeeliumis leiavad Jeesuse haua tühjana Maarja Magdaleena, Salome, ja Maarja, Jaakobuse ema, ka kivirahn on juba ära veeretatud. Neile ilmub valges kuues noor mees.

Luuka evangeeliumis lähevad hauale Maarja Magdaleena, Johanna, ja Maarja, Jaakobuse ema, ja neile ilmuvad kaks valges rõivastuses meest.

Kõikides sünoptilistes evangeeliumites annavad inglid haualeminejaile teada Jeesuse surnuist tõusmisest. Samuti tekitab inglite nägemine tunnistajatele kõigepealt hirmu.

### Johannese evangeelium

Johannese evangeelium ei maini selgesõnaliselt, et Jeesuse haua juurde läksid mitu naist – nimetatakse vaid Maarja Magdaleenat. Maarja annab tühjast hauast teada Peetrusele ja “jüngrile, keda Jeesus armastas” (vahel tuvastatakse seda figuuri apostel Johannesena). Alles seejärel ilmuvad Maarjale kaks inglit, ning seejärel Jeesus, keda Maarja kohe ära ei tunne ja alguses peab hoopis aednikuks.

### Jeesuse ülestõusmise tähtsus kristluses

Jeesuse Kristuse surnuist tõusmisel on keskne roll kristlikus teoloogias. See kinnitab, et Jeesus oli Jumala poeg ja Messias, keda kuulutati Vanas testamendis ette ja kes suri inimkonna pattude eest ja lunastas need. Sellele lisaks nähakse Jeesuse ülestõusmist kui sündmust, mis tagab kõigi surnute ülestõusmise viimselpäeval.

## Viited
# John Boland

| John Boland |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
16. september 1870 Dublin |
| Surmaaeg |
17. märts 1958 (87-aastaselt) |
| Amet |
poliitik |
| [muuda Wikidatas] |

| Medalikohad |
| --- |
|  Olümpiamängud |
|  | 1896 | tennise meesüksikmäng |
|  | 1896 | tennise meespaarismäng |

**John** Pius **Boland** (16. september 1870 Dublin – 17. märts 1958) oli iiri poliitik ja tennisist, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, esindas Suurbritanniat. Klubi: Oxford University AC.

Tema isa oli Iirimaa suurima pagariettevõtte Boland Ltd. omanik. Johnil oli 6 õde-venda. Varakult orvuks jäänud poisi kasvatas üles ema poolvend piiskop Nicholas Donelly. John õppis Dublini Katoliku Ülikooli koolis, kardinal Newmani rajatud kõnekunstikoolis Birminghamis, Londoni ülikoolis, Bonni ülikoolis ning Oxfordis Christ Church College'is, kus sai juristiks.

Ateena olümpiamängudel 1896 osales Boland tennises. Üksikmängus alistas ta avaringis Friedrich Trauni Saksamaalt kolmes setis, teises ringis Evangelos Rallise Kreekast kahes setis, poolfinaalis Konstantinos Paspatise Kreekast kahes setis ja finaalis Dionysios Kasdaglise 6:3, 6:1. Kasdaglis oli kreeklane, kuid et ta pärines Aleksandriast, on teda vahel peetud Egiptuse sportlaseks.

Tema kõige tugevam vastane oli Traun, kuid nad ei kohtunud finaalis, vaid avaringis. Nähes vastase tugevust, pakkus Boland talle mängida koos paarismängu. Neid saatiski edu. Avaringis loositi nad vabaks, poolfinaalis võitsid nad Aristides ja Konstantinos Akratopoulose ja finaalis 5:7, 6:4, 6:1 Kasdaglise ja Dimitrios Petrokokkinose. Kui autasustamisel taheti heisata Suurbritannia lippu, siis Boland protesteeris ja nõudis Iiri lipu heiskamist. Korraldajad olidki nõus Iiri lipu välja otsima.

Iiri Rahvuspartei esindajana kuulus Boland 1900–1918 Suurbritannia parlamenti, kus pälvis oma teravmeelsete argumentidega hüüdnime "Malta rahvasaadik". Ta oli Iirimaa Rahvusliku Ülikooli üks rajajaid Dublinis 1908 ja võeti 1926 Paavsti Ordu Gregorius Suure rüütlina katoliku usuühingu peasekretariaati. Ta oli abielus austraallannaga ja tal oli kuus last. Tema tütar Bridget oli tuntud kirjanik ja teine tütar Honor Iiri parlamendi liige. John Boland suri Iirimaa rahvuspühal, püha Patricku päeval.

## Vaata ka

* Tennis 1896. aasta suveolümpiamängudel
# Kuldmedal

USA laskesportlase Nancy Johnsoni kuldmedal 2000. aasta Sydney suveolümpiamängudelt
1964. aasta taliolümpiamängude kuld-, hõbe- ja pronksmedal
**Kuldmedal** (vanemas kirjanduses *kuldauraha*) on auhind (medal), mida antakse mingi saavutuse eest, näiteks spordivõistlusel, kooli lõpetamisel. Enamasti saab kuldmedali inimene, kes saavutab esikoha. Teise koha saavutanu saab hõbe- ja kolmanda koha saavutanu pronksmedali.

Kolme medali (kuld-, hõbe- ja pronksmedali) väljaandmise traditsioon ulatub keskaega, mil neid hakati andma sõjaliste teenete eest.

Gümnaasiumi lõpetamisel Eestis pärjatakse kuldmedaliga õpilast, keda on kõigis õppeainetes hinnatud hindega "väga hea" (numbrilise hindamise skaalal "5") .

## Viited

## Välislingid

* eRT: Põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistuse ning riigieksamitunnistuse statuut ja vormid
# Peruu vapp

**Peruu vapp** on Peruu riigivapp.

Vapikilp on jaotatud kolmeks väljaks. Ülal vasakul on helesinisel taustal Peruu rahvuslooma vikunja kujutis, mis sümboliseerib Peruu loomastikku. Ülal paremal on valgel taustal kiinapuu (malaariaravimi hiniini allikas), mis sümboliseerib maa taimestikku. Alumisel punasel väljal on kuldse küllusesarve kujutis, kust mündid välja pudenevad, see sümboliseerib riigi mineraalseid maavarasid.
# Éditions Gallimard

**Éditions Gallimard** on üks Prantsusmaa juhtivaid raamatukirjastusi. 2003. aastal andis Gallimardi kirjastus koos tütarettevõtetega välja 1418 nimetust raamatuid.

Kirjastuse rajas 1911. aastal Pariisis Gaston Gallimard (1881–1975) nimega **Les Éditions de la Nouvelle Revue Française** (**nrf**). Stiliseeritud logo nrf kasutatakse tänini paljudel Gallimardi raamatutel.

## Välislingid

* Les Éditions Gallimard
# Haitham ibn Tāriq

Haitham ibn Tāriq
**Haitham ibn Tāriq** (araabia keeles هيثم بن طارق آل سعيد; sündinud 23. oktoobril 1954) on Omaani sultan 11. jaanuarist 2020. Ta oli varem Omaani jalgpallikoondise president ning hiljem pärandi- ja kultuuriminister.

Haitham ibn Tāriq sündis Omaani sultani Taimur bin Faisali poja Tāriq ibn Taimuri peres. Ta õppis Suurbritannias Pembroke'i kolledžis välispoliitilisi suhteid, lõpetades 1979 vastava programmi.

Haitham oli aastatel 1986–1994 Omaani välisministeeriumi sekretär ja 1994–2002 välisministeeriumi peasekretär. Märtsis 2002 sai ta Omaani pärandi- ja kultuuriministriks. Ta oli komitee "Omaan 2040" esimees ja Omaani Puuetega Inimeste Assotsiatsiooni aupresident.

## Isiklikku

Tema abikaasa on Ahad bint Abdullah bin Hamad Al-Busaidiyah. Neil on 4 last:

* Theyazin bin Haitham
* Bilarab bin Haitham
* Thuraya bint Haitham
* Omaima bint Haitham

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Qābūs ibn Sa‘īd** | **Omaani sultan** alates 2020. aastast | Järgnev **–** |
# 2003. aasta sissetung Iraaki

Põlev Iraagi tank tüüp 69, mille USA merejalaväelased hävitasid 2. aprillil 2003 Karbalā’ eeslinnas
**2003. aasta sissetung Iraaki** oli Iraagi sõja esimene etapp.

Sissetung algas 20. märtsil 2003 ja kestis veidi üle ühe kuu, sealhulgas 26 päeva kestnud suuri lahinguoperatsioone, mille käigus tungisid Ameerika Ühendriikide juhitud USA, Suurbritannia, Austraalia ja Poola vägede ühendjõud Iraagi Vabariiki.

Kakskümmend kaks päeva pärast sissetungi esimest päeva vallutasid koalitsiooniväed pealinna Bagdadi 9. aprillil pärast kuus päeva kestnud Bagdadi lahingut. See sõja varajane staadium lõppes ametlikult 1. mail, kui USA president George W. Bush kuulutas oma kõnes "suurte lahinguoperatsioonide lõppu".

## Vaata ka

* Iraagi okupatsioon (2003–2004)

## Viited
# Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu

**Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu** (مجلس التعاون لدول الخليج الفارسی‎) või lühemalt **Pärsia lahe koostöönõukogu** (مجلس التعاون الخليج الفارسی) on Pärsia lahe äärseid Araabia riike koondav poliitiline ja majanduslik organisatsioon. Liikmeteks on Araabia Ühendemiraadid, Bahrein, Katar, Kuveit, Omaan ja Saudi Araabia.

2011. aasta mais arutati Pärsia lahest eemal asuva Jordaania liitumistaotlust ja ühinemiskutse esitati Aafrika loodeosas paiknevale Marokole.

Organisatsioon asutati 1981. aastal.
# 1995. aasta Aserbaidžaani riigipöördekatse

| 1995. aasta Aserbaidžaani riigipöördekatse |
| --- |
| Toimumisaeg |
13.–17. märts 1995 (4 päeva) |
| Toimumiskoht |
Bakuu, Aserbaidžaan |
| Tulemus |
Riigipööre ebaõnnestub |
| Osalised |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Aserbaidžaani valitsus **Toetus:**  Türgi |  Eriotstarbeline Politseiüksus **Toetus:**  Rahvusliku Liikumise Partei |

 |
| Väejuhid või liidrid |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Heydər Əliyev  Səfər Əbiyev **Toetus:**  Süleyman Demirel |  Rövşən Cavadov  † |

 |
| Kaotused |
|

|  |  |
| --- | --- |
| 23 hukkunut 7 haavatut | 8 hukkunut |

 |

**1995. aasta Aserbaidžaani riigipöördekatse** (ka **Türgi riigipööre Bakuus**) oli riigipöördekatse, mida proovisid Eriotstarbelise Politseiüksuse (OPON) juhi kolonel Rövşən Cavadovi eestvedamisel läbi viia Aserbaidžaani relvajõudude väeosad. Mässuliste eesmärk oli kukutada president Heydər Əliyev ning taastada ekspresident Əbülfəz Elçibəy võim. Võimupööre läks luhta, kui Türgi president Süleyman Demirel kavatsustest teada sai ning Əliyevit hoiatas. Aserbaidžaani sõjavägi piiras 17. märtsil 1995 mässuliste laagri sisse ning ründas seda, kolonel Cavadov hukkus. Aasta hiljem Türgis puhkenud Susurluki skandaal heitis valgust asjaolule, et mitmed Türgi institutsioonid oleksid riigipööret toetanud.

## Kirjandus

* de Waal, Thomas (2003). *Black Garden: Armenia and Azerbaijan Through Peace and War*. New York: New York University Press. ISBN 978-0-8147-1945-9.
* 1998 Report (PDF) (Report). Ankara: Türgi Inimõiguste Sihtasutus. 2000. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. veebruar 2009. (contains the Susurluk reports in the annex, and material on the Kontrgerilla) (inglise keeles)
# 2024. aasta Boliivia riigipöördekatse

| 2024. aasta Boliivia riigipöördekatse |
| --- |
| Murillo plats riigipöördekatse ajal |
| Toimumisaeg |
26. juuni 2024 |
| Toimumiskoht |
Boliivia |
| Osalised |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Boliivia valitsus |  Mässus osalenud Boliivia sõjaväe üksused |

 |
| Väejuhid või liidrid |
|

|  |  |
| --- | --- |
| * Luis Arce
* José Wilson Sánchez
* Evo Morales
 |  Juan José Zúñiga |

 |

**2024. aasta Boliivia riigipöördekatse** oli läbikukkunud riigipöördekatse, mis pandi toime Boliivias La Pazi linnas 26. juunil. Saabusid teated, et sõjaväeüksused olid üle võtnud üle Quemado presidendipalee, kuid Luis Arce seal ei viibinud. Riigipöördekatse algas päev pärast Boliivia armee kindrali Juan José Zúñiga ametist eemaldamist. Ekspresident Evo Morales on teda süüdistanud riigipöördekatse taga olemises.

## Sündmused

Kindral Zúñiga sõnul saabusid "relvajõudude kolm ülemat siia, et väljendada oma rahulolematust. Saab olema uus valitsus, kindlasti asjad muutuvad, kuid meie riik ei jõua enam sellist olukorda kannatada". Murillo platsi ründamise eel nõudis Zúñiga ka seda, et valitsus "lõpetaks meie riigi hävitamise ja vaesustamise, lõpetaks meie armee alandamise".

Erakonna Liikumine Sotsialismini (MAS) president Luis Arce mõistis hukka sõjaväeliste rühmituste soovimatu kohaloleku Murillo platsil, kus asub presidendipalee Palacio Quemado

> „Mõistame hukka teatud Boliivia sõjaväe üksuste tavapäratud liikumised. Demokraatiat tuleb austada.“
>
>
>

Endine president Evo Morales märkis ühismeedias: "Sündimas on riigipööre." Ta kutsus Boliivia elanikke üles ka "rahvuslikule mobilisatsioonile demokraatia kaitseks".

Murillo platsi hõivamise järel sõideti tankiga maha üks presidendipalee uks ja sõjaväelased vallutasid palee.

Valitsusminister Eduardo Del Castillo lähenes ühele soomukile, et nõuda seal asuvatelt sõjaväelastelt ja kolonelilt selgitust nende seal viibimise kohta.

Riigipöördekatse kukkus läbi, kui Zúñiga asendati José Wilson Sánchezega ja Zúñiga all olevad väed eemaldusid Murillo platsilt.

## Viited