Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Pojeng

| Pojeng |
| --- |
|  Põõsaspojeng *Paeonia suffruticosa* |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Kivirikulaadsed *Saxifragales*  |
| Sugukond |
Pojengilised *Paeoniaceae*  |
| Perekond | **PojengPaeonia* L. |
| Tüüpliik |
|
Varajane pojeng *Paeonia officinalis* L. |

**Pojeng** (ka *'pujeng*'; ladina keeles *Paeonia*) on õistaimede perekond, ainus perekond pojengiliste (*Paeoniaceae*) sugukonnas. Praegu aktsepteeritakse 36 liiki. Pojengid on levinud Aasias, Lõuna-Euroopas ja Põhja-Ameerika lääneosas.

Eesti aedadesse levisid esimesed pojengid mõisatest,eriti 20. sajandi alguses. Taimed on vastupidavad ja on tihti vanades talukohtades säilinud. Ühel kasvukohal võib pojeng kasvada oma sada aastat. Üks enim ja kauem Eestis kasvatatud pojengisorte on varajase pojengi (*Paeonia officinalis*) sort 'Rubra Plena'.Valgeõielistest sortidest peetakse meil tavalisimaks valgeõielise pojengi (*Paeonia lactiflora*) sorti 'Festiva Maxima' (Mielles, 1851). Roosadest sortidest levinuim on 'Edulis Superba' (Lemon, 1824). Eesti aedades on ühtlasi levinud ahtalehine pojeng (*Paeonia tenuifolia*).

Video pojengi õie avanemisest
Sorte on aretatud umbes 10 000, kuid registreeritud on pooled neist. Eriti intensiivne on olnud aretustöö Hiinas, kus see on kestnud tuhandeid aastaid. Seal populaarsed puispojengid (*Paeonia x suffruticosa*) on meil vähe levinud, Läänes on see-eest aretatud palju rohtseid pojengisorte valgeõielisest pojengist (*Paeonia lactiflora*). Põõsaspojengi sordid pole meie kliimas vastupidavad, küll on aga täiesti külmakindel üks teine puispojengiliik, Rocki pojeng (*Paeonia rockii*). Väidetavalt on külmakindlaks osutunud nende kahe liigi kollaseõieline hübriid 'High Noon'. Ametlikku registrit pojengisortide üle peab Ameerika Pojengide Ühing (*American Peony Society*, asutatud 1903).

Varajane pojeng (*Paeonia officinalis*) 'Rubra Plena'
Pojengi kõik osad, eriti juured, on mürgised ja sisaldavad paeonooli. Sellegipoolest on pojengid kasutust leidnud nii ravim- kui ka toidutaimedena. Näiteks on anomaalse pojengi ja põõsaspojengi juurepreparaate kasutatud valu, põletiku ja kõrge vererõhu korral.

Hiinas on põõsaspojeng jõukuse ja ilu sümbol ning ühtlasi Hiina rahvuslill. Kolmetine pojeng on Serbia rahvuslilleks.

Põõsaspojengi ja Rocki pojengi hübriid 'High Noon' (originaalnimi 'Hai Huang')
Sakai Hōitsu (1761-1828), "Pojengid tuules", *s.d.*
Lõikeõite võtmisel tuleks enne uuelt taimelt varre lõikamist lõikevahendit desinfitseerida, et vältida viiruse levikut.

## Liike

* *Paeonia anomala* L. – anomaalne pojeng
* *Paeonia daurica* Jacks. in Andrews – kolmetine pojeng
* *Paeonia lactiflora* Pall. – valgeõieline pojeng
* *Paeonia ×lemoinei* Rehder – prantsuse pojeng
* *Paeonia mlokosewitschii* Lomakin – lagodehhi pojeng (Mlokosevitši pojeng)
* *Paeonia officinalis* L. – varajane pojeng
* *Paeonia rockii* – Rocki pojeng
* *Paeonia ×suffruticosa* Andrews – põõsaspojeng
* *Paeonia tenuifolia* L. – ahtalehine pojeng

## Välislingid
# Dougie Hamilton

Dougie Hamilton 2016. aastal Calgary Flamesi särgis
**Douglas Jonathan Hamilton, Jr.** (sündinud 17. juunil 1993 Torontos Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis New Jersey Devils.

Aastatel 2009–2013 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Niagara IceDogs. Hooajal 2010–11 pälvis ta Bobby Smith Trophy. Hooajal 2011–12 pälvis ta OHL-i hooaja parimale kaitsemängijale antava Max Kaminsky Trophy ning valiti kogu Canadian Hockey League'i hooaja parimaks kaitsjaks.

2011. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Boston Bruinsi poolt üheksanda valikuna. NHL-is debüteeris ta 19. jaanuaril 2013 mängus New York Rangersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 15. veebruaril mängus Buffalo Sabresi vastu.

2015. aasta juunis sõlmis ta kuueaastase lepingu Calgary Flamesiga. 2017–18 põhihooajal lõi ta 17 väravat, millega oli Tampa Bay Lightningu mängija Victor Hedmani ja Philadelphia Flyersi mängija Ivan Provorovi kõrval sel hooajal enim värava löönud kaitsemängija.

2018. aasta juunis siirdus ta Carolina Hurricanesi, kus ta mängis kokku kolm hooaega.

2020. aastal valiti Hamilton NHL-i tähtede mängule, kuid vigastuse tõttu ta ei saanud seal osaleda.

Hooajal 2020–21 valiti Hamilton NHL-i hooaja teise sümboolsesse koosseisu (*Second All-Star Team*).

2021. aasta juulis sõlmis ta seitsmeaastase lepingu Devilsiga.

2012. aastal võitis Hamilton Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

## Viited

## Välislingid

* Profiil NHL.com lehel
* Profiil hockeydb.com lehel
# 1374

◄ |
13. sajand |
**14. sajand**
| 15. sajand
| ►

◄ |
1340. aastad |
1350. aastad |
1360. aastad |
**1370. aastad**
| 1380. aastad
| 1390. aastad
| 1400. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1370 |
1371 |
1372 |
1373 |
**1374**
| 1375
| 1376
| 1377
| 1378
| ►
| ►►

**1374. aasta** (**MCCCLXXIV**) oli 14. sajandi 74. aasta.

## Sündmused maailmas

* Kolmas katkulaine Euroopas, sai alguse Aasovi merest, siis levis Konstantinoopolisse, siis Kreekasse ja sealt juba Itaaliasse, kust levis ülejäänud Euroopasse.

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
# 1862

◄ |
18. sajand |
**19. sajand**
| 20. sajand
| ►

◄ |
1830. aastad |
1840. aastad |
1850. aastad |
**1860. aastad**
| 1870. aastad
| 1880. aastad
| 1890. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1858 |
1859 |
1860 |
1861 |
**1862**
| 1863
| 1864
| 1865
| 1866
| ►
| ►►

**1862. aasta** (**MDCCCLXII**) oli 19. sajandi 62. aasta.

## Sündmused Eestis

* 6. juuli (vkj 24. juuni) – ilmus eepose "Kalevipoeg" eestikeelne väljaanne.
* 14. august (vkj 2. august) – asutati Tallinna Vabatahtlik Tuletõrje Selts.
* Oktoobris lõpetati Paldiski–Tallinna–Tosno raudteetrassi mahamärkimistööd.
* ...

## Sündmused maailmas

* 22. september – USA president Abraham Lincoln kuulutas kõik orjad vabaks alates 1. jaanuarist 1863.
* Ameerika Ühendriikides võeti kasutusele lüpsimasin.

## Sündinud

* 23. jaanuar – David Hilbert, saksa matemaatik
* 21. veebruar – Wolfgang Russow, eesti meremees
* 17. märts – Silvio Gesell, saksa majandusteadlane
* 28. märts – Aristide Briand, prantsuse poliitik, Nobeli auhinna laureaat
* 11. aprill – R. Austin Freeman, inglise arst ja kirjanik
* 5. juuni – Allvar Gullstrand, rootsi oftalmoloog, Nobeli auhinna laureaat
* 14. juuli – Gustav Klimt, austria maalikunstnik
* 21. august – Emilio Salgari, itaalia kirjanik
* 22. august – Claude Debussy, prantsuse helilooja
* 29. august – Maurice Maeterlinck, belgia kirjanik, Nobeli auhinna laureaat
* 11. september – O. Henry, Ameerika Ühendriikide kirjanik
* 15. november – Gerhart Hauptmann, saksa kirjanik, Nobeli auhinna laureaat
* 26. detsember – Karl Eduard Sööt, eesti luuletaja

## Surnud

* 21. jaanuar – Božena Němcová, tšehhi kirjanik
* 3. aprill – James Clark Ross, inglise maadeavastaja ja meresõitja
* 6. mai – Henry David Thoreau, USA kirjanik ja filosoof
* 21. mai – Alfred Candidus Ferdinand zu Windisch-Graetz, Austria sõjaväelane ja riigivürst

## Viited
# 28. ekspeditsioon

28. ekspeditsioon| Atlantis ISSile lähenemisel |
|  |
| Missiooni tüüp |
ISS-i ekspeditsioon |
|  |
|  |
| Ekspeditsioon |
| Kosmosejaam |
Rahvusvaheline kosmosejaam |
| Algus |
23. mai 2011 |
| Lõpp |
16. september 2011 |
| Saabumislaev |
Sojuz TMA-21 Sojuz TMA-02M |
| Lahkumislaev |
Sojuz TMA-21 Sojuz TMA-02M |
|  |
|  |
| Meeskond |
| Meeskonna suurus |
6 |
| Meeskonna liikmed |
Andrei Borisenko Aleksandr Samokutjajev Ronald Garan Sergei Volkov Michael Fossum Satoshi Furukawa |
|  |
|  Furukawa, Fossum, Garan, Samokutjajev, Volkov ja BorisenkoRahvusvahelise kosmosejaama ekspeditsioonid← 27. ekspeditsioon29. ekspeditsioon → |

**28. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise kosmosejaama 28. alaline meeskond.

28. ekspeditsiooni esimesed kolm liiget saabusid jaama 4. aprillil 2011 ning ekspeditsioon algas 23. mail kui 27. ekspeditsiooni liikmed jaamast lahkusid. Ekspeditsiooni ülejäänud kolm liiget saabusid jaama 9. juunil.

Ekspeditsiooni ajal külastas missiooni STS-135 raames viimast korda kosmosesüstik Atlantis. See oli ka Space Shuttle'i programmi viimane missioon.

28. ekspeditsioon lõppes 16. septembril.

## Meeskond

| Amet | Esimene pool (mai) | Teine pool (juuni kuni september) |
| --- | --- | --- |
| Komandör |  Andrei Borisenko Roskosmos esimene kosmoselend |
| 1. lennuinsener |  Aleksandr Samokutjajev Roskosmos esimene kosmoselend |
| 2. lennuinsener |  Ronald Garan NASA teine ja viimane kosmoselend |
| 3. lennuinsener |  |  Sergei Volkov Roskosmos teine kosmoselend |
| 4. lennuinsener |  |  Michael Fossum NASA kolmas ja viimane kosmoselend |
| 5. lennuinsener |  |  Satoshi Furukawa JAXA esimene kosmoselend |

## Viited
# Roman Romanenko

Roman Romanenko avakosmoses 19. aprillil 2013
**Roman Romanenko** (sündinud 9. augustil 1971 Štšolkovos Nõukogude Liidus) on Venemaa kosmonaut.

Roman Romanenko on Venemaa sõjaväelane lennuväe lendur, oli Rahvusvahelises kosmosejaamas nelja ekspeditsiooni koosseisus. Ta oli 2009. aastal 20. ja 21. ekspeditsiooni liige. 2012. ja 2013. aastal oli ta 33. ja 34. ekspeditsiooni liige. Romanenko on kokku kosmoses viibinud üle 333 päeva.

## Välislingid

* Biographical Data NASA
# Liivatee

| Liivatee |
| --- |
|   |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Iminõgeselaadsed *Lamiales*  |
| Sugukond |
Huulõielised *Lamiaceae*  |
| Perekond | **LiivateeThymus*  |

**Liivatee** (*Thymus* L.) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.

Liivatee perekond on väga mitmekesine ning geograafiliselt laiahaardeline. Liivatee perekonna liike leiab nii Gröönimaalt kui Lääne-Aasiast, suurem osa on siiski pärit Vahemere maadest.

## Eestis kasvavaid liike

* *Thymus pulegioides* – paljalehine liivatee (hajusalt)
* *Thymus serpyllum* – nõmm-liivatee (tavaline)
* *Thymus vulgaris* – aed-liivatee ehk tüümian (kultuurtaim)
* *Thymus ×citriodorus* – sidrun-liivatee (kultuurtaim)

## Muid liike

* *Thymus alpestris* –lähisalpi liivatee
* *Thymus alpigenus* – mägi-liivatee
* *Thymus britannicus* – inglise liivatee
* *Thymus caespititius* – portugali liivatee
* *Thymus caespitosus* – padjand-liivatee
* *Thymus callieri* – krimmi liivatee
* *Thymus cilicicus* – kiliikia liivatee
* *Thymus collinus* – kink-liivatee
* *Thymus comosus* – tutjas liivatee
* *Thymus doerfleri* – Dörfleri liivatee
* *Thymus glabrescens* subsp. *urumovii (Thymus hirsutus)* – karvane liivatee
* *Thymus herba-barona* – köömnelõhnaline liivatee
* *Thymus mastichiana* – tugev liivatee
* *Thymus pectinatus* – kamm-liivatee
* *Thymus polytrichus* – euroopa liivatee
* *Thymus praecox* – varane liivatee
* *Thymus pseudolanuginosus* (*Thymus drucei* var. *pseudolanuginosus, Thymus lanuginosus* hort., *Thymus praecox* 'Pseudolanuginosus', *Thymus praecox* var. *pseudolanuginosus*) – lühivillane liivatee
* *Thymus seravschanicus (Thymus bucharicus)*– aasia liivatee
* *Thymus transcaspicus* – kaspia liivatee
* *Thymus villosus* – hatune liivatee
* *Thymus zygis* – pürenee liivatee.

## Nimi

*Thymus* on tuletatud sõnadest "eluhingus, elujõud ja hing" ning viitab iidsele usule, et taim suudab inimesele elu anda.

## Viited
# Helvi Hämäläinen

Helvi Hämäläinen poseerimas skulptor Essi Renvallile. 1943
**Helvi Hämäläinen** (16. juuni 1907 Hamina – 17. jaanuar 1998 Espoo) oli soome kirjanik.

Ta kirjutas nii proosat kui ka luulet.

Tema debüütromaan "Hyväntekijä" ilmus 1930. aastal.

Eesti keeles on tema teostest kirjastuses Eesti Raamat Ants Paikre tõlkes ilmunud lühiromaan "Väejooksik" (1990; originaalpealkiri "Karkuri"). Romaan räägib traagilistest sündmustest 1944. aasta sõjasuvel.

## Tunnustus

* 1958 Aleksis Kivi auhind
* 1959 Pro Finlandia teenetemärk
* 1987 Finlandia kirjandusauhind
* 1987 Eino Leino auhind
# 898

**898. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **9. sajand** - 10. sajand

Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - **890. aastad** - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad

Aastad: 893 894 895 896 897 - 898 - 899 900 901 902 903

---

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 1. jaanuar – Odo, Lääne-Frangi riigi kuningas
# 257

**257. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **3. sajand** - 4. sajand

Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - **250. aastad** - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad

Aastad: 252 253 254 255 256 - 257 - 258 259 260 261 262

---

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Stephanus I, paavst
# Friedrich Wilhelm (Brandenburgi kuurvürst)

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Brandenburgis 1640–1688 valitsenud mehest, tema pojapoja, 1713–1740 valitsenud mehe kohta vaata artiklit Friedrich Wilhelm I.* |

---

Friedrich Wilhelm I
**Friedrich Wilhelm I** ehk **Suur Kuurvürst** (16. veebruar 1620 Berliin – 29. aprill 1688) oli Hohenzollernite dünastiasse kuuluv Brandenburg-Preisimaa valitseja, Brandenburgi kuurvürst ja Preisimaa hertsog aastatel 1640–1688.

Tema ajal muutus Brandenburg üheks Saksamaa sõjaliselt võimsaimaks riigiks. Ta suutis saavutada selle, et Preisimaa liideti täielikult Brandenburgiga ja hertsogkond vabanes Poola kuninga vasalli staatusest. Friedrich Wilhelm sõdis edukalt Rootsiga ja sai endale Ees-Pommeri lääneosa. Ta tõusis nii Saksamaa võimsaimaks protestantlikuks vürstiks. Ta lõikas kasu ka hugenottide väljaajamisest Prantsusmaalt, meelitades töökaimad neist Brandenburgi.

Ta rajas küllalt suure, umbes 40 000-mehelise armee, millest sai pärastise Preisi armee eellane. Selle hulka kuulus otsuste laialdane delegeerimine alluvatele ohvitseridele ja sõjaväe suur mobiilsus. Nii näiteks läbis ta 1675. aastal oma sõjaväega 15 päeva jooksul 250 kilomeetrit ja purustas 28. juunil 1675 Fehrbellini lahingus Rootsi sõjaväe üllatusrünnakuga – rootslased ei osanud tema väe nii kiiret liikumist ette näha. Selline tempo saavutati moonavankrite mahajätmisega. Sõjavägi ostis moona kohalikelt elanikelt, vältides sealjuures rüüstamist. Sealjuures oli rootslastel arvuline ülekaal: 7000 meest Brandenburgi 5600 vastu. Ühtlasi murdis Friedrich Wilhelm müüdi rootslaste sõjalisest võitmatusest ja teda hakati kutsuma Suureks Kuurvürstiks. Ta purustas ka Rootsi järgmise armee, kes 1678. aastal kätte maksma tuli.

7. detsembril 1646 abiellus ta Haagis Oranje printsi Frederik Hendrik van Oranje tütre Louise Henriette van Nassauga (1627–1667). Sellest abielust sündis viis poega ja üks tütar, kellest täiskasvanuks said kolm poega. Teine poeg Karl Emil (1655–1674) ja noorim poeg Ludwig (1666–1687) surid noorelt ning lapsi neil polnud, kuigi Ludwig jõudis abielluda. Trooni päris kolmas poeg Friedrich I.

13. juunil 1668 abiellus Friedrich Wilhelm Gröningenis Philipp von Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburgi tütre Dorothea Sophie von Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburgiga. Sellest abielust sündis neli poega ja kolm tütart, kellest lapsena suri ainult üks tütar.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev: **Georg Wilhelm** | **Brandenburgi markkrahv ja kuurvürst** 1640–1688 | Järgnev: **Friedrich III** |
| **Preisimaa hertsog** 1640–1688 (kuni 1660 Poola vasall) |
# Qi

Traditsioonilises hiina kultuuris on qi (eesti keeles kasutusel ka *chi*; Wade-Giles’i transkriptsioonis ch’i; tegemist on 4. langeva tooniga Qì) kõige elava aktiivne koostisosa. *Qi*-d nimetatakse tihti eluenergiaks või elujõuks. *Qi* on keskne aluspõhimõte Hiina traditsioonilises meditsiinis ja võitluskunstides. Tõlkes tähendab *qi* hingetõmmet, õhku või gaasi. Tõepoolest kõik elav hingab.

*Qi*'ga sarnaseid põhimõtteid võib leida ka teistest kultuuridest, näiteks vedanta filosoofias praana, Jaapanis *ki*, hawaii kultuuris mana, Tiibeti budismis lung ja lääne filosoofias vitaalenergia, eesti keeleruumis hingus sealt hing-hinged.

Traditsioonilise Hiina meditsiini järgi liigub *qi* kehas kindlate energiakanalite kaudu, mida nimetatakse meridiaanideks. Nii on vanahiina meditsiinis erinevate haiguste sümptomid vastavalt kas häiritud, blokeeritud või tasakaalust väljas *qi-*energia liikumise tagajärjeks. Samuti vaadeldakse elundite *qi* puudust või tasakaalu.
# Folke Bernadotte

Folke Bernadotte umbes 1945
**Folke Bernadotte** (rootsi keeles *Folke Bernadotte af Wisborg*; 2. jaanuar 1895 – 17. september 1948) oli Rootsi diplomaat ja ühiskonnategelane, Wisborgi krahv.

Ta oli üks Rahvusvahelise Punase Risti Komitee juhte.

Teise maailmasõja ajal päästis ta valgete busside abil sõjavange Saksa koonduslaagritest. Päästetud oli umbes 21 000, neist 8000 Taanist ja Norrast, 6000 Poolast, üle 2500 Prantsusmaalt, üle 1500 juudi ning üle 1000 Saksamaalt. Kampaania jätkus kahe kuu jooksul pärast Saksamaa kapituleerumist ja nii päästeti veel umbes 10 000 inimest.

16. oktoobril 1937. aastal sai ta Eesti Punase RistiI järgu I astme teenetemärgi.

20. mail 1948 määrati ta ÜRO rahuvahendajaks Palestiinas. Sama aasta 17. septembril mõrvasid juudi terrorirühmituse Lehi liikmed ta Jeruusalemmas. Lehi oli vastu Bernadotte koostatud rahuplaanile. Nad ei teadnud, et Iisraeli valitsus oli juba otsustanud selle rahuplaani tagasi lükata ja jätkata sõjaga.

Tema järgi on nimetatud tänav Göteborgis, Viinis, Gazas ja mitmes Saksamaa linnas.

Folke Bernadotte abiellus 1928 Estelle Bernadottega (sündinud Estelle Romaine Manville). Neil sündis neli poega, kellest esimene ja kolmas surid pisikesena.

## Viited
# Wilhelm Stuckart

Wilhelm Stuckart süüdistatavana kohtus, 1. oktoober 1948
**Wilhelm Stuckart** (16. november 1902 Wiesbaden – 15. november 1953 Hannover) oli Saksa jurist ja poliitik.

2. maist 1945 kuni 23. maini 1945 oli ta Saksamaa siseminister.

## Viited
# Fritz Sauckel

| Fritz Sauckel |
| --- |
| Sauckel Nürnbergi protsessil |
| Tööjõu kasutamise ülemvolinik |
| **Ametiaeg** 21. märts 1942 – 8. mai 1945 |
| Tüüringi Gau *Gauleiter* |
| **Ametiaeg** 30. september 1927 – 8. mai 1945 |
| Eelnev |
Artur Dinter |
| Järgnev |
positsioon kaotati |
| Tüüringi Reichsstatthalter |
| **Ametiaeg** 5. mai 1933 – 8. mai 1945 |
| Eelnev |
positsioon loodud |
| Järgnev |
positsioon kaotatud |
| Tüüringi minister-president |
| **Ametiaeg** 26. august 1932 – 8. mai 1933 |
| Eelnev |
Erwin Baum |
| Järgnev |
Willy Marschler |
| Anhalti vabariigi Reichsstatthalteri kohusetäitja |
| **Ametiaeg** 29. november 1935 – 19. aprill 1937 |
| Eelnev |
Wilhelm Friedrich Loeper |
| Järgnev |
Rudolf Jordan |
| Braunschweigi vabariigi Reichsstatthalteri kohusetäitja |
| **Ametiaeg** 29. november 1935 – 19. aprill 1937 |
| Eelnev |
Wilhelm Friedrich Loeper |
| Järgnev |
Rudolf Jordan |
| Isikuandmed |
| Sünninimi |
Ernst Friedrich Christoph "Fritz" Sauckel |
| Sünniaeg |
27. oktoober 1894 Haßfurt, Baieri kuningriik, Saksa keisririik |
| Surmaaeg |
16. oktoober 1946 Nürnberg, Liitlaste okupeeritud Saksamaa |
| Erakond |
Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei |
| Abikaasa |
Elisabeth Wetzel |
| Lapsed |
10 |

**Ernst Friedrich Christoph** " **Fritz** " **Sauckel** (27. oktoober 1894 – 16. oktoober 1946) oli Saksa natsipoliitik. Teise maailmasõja ajal vastutas Sauckel tööjõu hankimise eest ning sundis okupeeritud aladel Hitleri režiimi heaks orjama miljoneid inimesi. Sauckel oli nende 24 isiku hulgas, keda süüdistati Nürnbergi protsessis suurte sõjakurjategijate eest Rahvusvahelise Sõjatribunali ees. Ta tunnistati süüdi sõjakuritegudes ja inimsusvastastes kuritegudes, mõisteti surma ja hukati poomise teel.

## Nürnbergi tribunal ja surm

Sauckel mõisteti Nürnbergi kohtuprotsessil surma. Ta poodi 16. oktoobril 1946. Fritz Sauckel astus tapalavale tol päeval kaheksandana Julius Streicheri järel. Hukkamisel tunnistajaks olnud ameerika ajakirjanik Howard K. Smith on tema hukkamist kirjeldanud nii: "Seejärel toodi sisse Fritz Sauckel. Ta kandis kampsunit, kuid mitte pintsakut, ja tema silmis oli metsik pilk. Pärast Streicherit osutus ta kõige tõrksamaks. Seal seisis mees, kes oli saatnud miljoneid inimesi orjusesse, mida ei olnud nähtud pärast kristluse juurutamist. Sauckel vaatas võllaplatvormil ringi ja hüüdis ühtäkki: "Ma suren süütuna! Kohtuotsus on vale! Jumal päästku Saksamaa ja tehku Saksamaa taas suureks! Ela kaua, Saksamaa! Jumal kaitsku mu perekonda!" Luuk avanes 02.26, ja nagu see oli olnud Streicheri puhulgi, kostis tapalavast valju oigamist, kui köis tema keha raskuse all pingule tõmbus."

## Viited
# Laul

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib muusikažanrist, laulu kui tegevuse kohta vaata artiklit laulmine, lindude laulu kohta vaata artiklit linnulaul, perekonnanime kohta vaata Laul (perekonnanimi).* |

---

**Laul** (soome *Laulu*, inglise keeles *song*, saksa keeles *Lied*) on muusikas üldmõiste vokaalmuusika žanritele, millesse kuuluvad heliteosed on loodud laulmiseks või mida esitatakse lauldes.

Laul võib olla ühehäälne või mitmehäälne.

Laulu esituskoosseis võib olla solist, vokaalansambel (sealhulgas duett, trio, kvartett, kvintett, sekstett, septett, oktett, nonett) või koor. Vastavalt esituskoosseisule võib laulul olla täpsustavaid nimetusi, näiteks

* laulu, mida esitab üks laulja kas saatega või ilma, nimetatakse soololauluks ;
* mitmehäälset laulu kas saatega või ilma nimetatakse ansamblilauluks, mille alažanrid on duett, tertsett jne. Kümnest lauljast suuremale vokaalansamblile laulmiseks mõeldud laulu nimetatakse lihtsalt ansamblilauluks;
* koori esitatavat laulu nimetatakse koorilauluks.

Laul võib olla rahvalaul või kunstlaul.

Laulu tekst võib koosneda luule- või proosavormis sõnadest. Laulu tekst võib olla nii olemasolevas kui ka väljamõeldud keeles, koosneda ainult üksikutest silpidest, foneemidest või üldse puududa. Laulu, millel tekst puudub, nimetatakse vokaliisiks.

Laul võib olla esitamiseks koos muusikainstrumentidega või ilma. Laulu võib esitada ka muusikainstrument.

Laul võib olla erinevas muusikastiilis.

Laul võib olla iseseisev muusikažanr või osa suuremast muusikažanrist, näiteks ooperi, oratooriumi või kantaadi osa võib olla retsitatiiv või aaria.

Laulul võib olla erinevaid esituskoha, -aja ja -olukorraga seotud funktsioone, näiteks kirikulaul, töölaul, pulmalaul, massilaul, seltskonnalaul, jõululaul, joogilaul, sõjalaul jne

Laulud võivad moodustada suurvormi, näiteks vokaaltsükli.

Laulu esitamine võib eeldada erineva vokaaltehnika kasutamist, näiteks *bel canto*, kõnelaul, kõrilaul.

Laulu esitaja on laulja.

## Vaata ka

* Eeslaulja ja regilaul
* Rahvalaul
* Poplaul
* Kunstlaul
* Laulutsükkel
* Vokaalmuusika
* Linnulaul
* Retsitatiiv
* Hümn
* *Lied*
* Koraal
# Claude Lelouch

Claude Lelouch (1966)
**Claude Lelouch** (sündinud 30. oktoobril 1937 Pariisis) on prantsuse režissöör, filmistsenarist ja -operaator.

Tema isa Simon Lelouch oli Alžeeria juut ja ema Charlotte (sündinud Abeilard) oli judaismi pöördunu.

Tema tuntuimad filmid on "Mees ja naine" (1966), "Mees ja naine kakskümmend aastat hiljem" (1986) ning "Hüljatud" (1995).

Claude Lelouchil on seitse last: Simon (sündinud 1969), Sarah (1976), Salom (1983), tütar Sabaya (1987), poeg Sachka (1989), tütar Shaya (1992) ja Stella. Hiljaaegu kolis ta noorima lapse emast Alessandra Martinesest lahku.

## Tunnustus

* Oscar
	+ 1967 parima võõrkeelse filmi kategoorias filmi "Mees ja naine" eest
	+ 1967 parima algupärase stsenaariumi kategoorias filmi "Mees ja naine" eest

* Cannes'i filmifestivali auhind
	+ Kuldne Palmioks 1966. aastal filmi "Mees ja naine" eest

* Kuldgloobus
	+ 1996. aastal parima võõrkeelse filmi kategoorias filmi "Hüljatud" eest

## Välislingid

 Claude Lelouch – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Claude Lelouch andmekogus IMDb (inglise)