Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Artikkel (kirjutis)

**Artikkel** on ajakirjandus- või teadusväljaandes ilmunud mitteilukirjanduslik arutlev kirjutis. Tavaliselt nimetatakse artikliteks perioodilises väljaandes, almanahhis või kogumikus ilmunud tekste, tänapäeval võivad kõik need olla ka elektroonilised.

Ajakirjanduslikul artiklil on pealkiri, millele järgneb sissejuhatav juhtlõik ja ülejäänud tekst. Artikkel sisaldab enamasti uudist, kuid võib olla ka uuriv või kirjeldav (nt olukirjeldus). Üldjuhul avaldatakse ka artikli autori nimi. Artikliga võib kaasneda fotosid ja infograafikat: graafilisi elemente (kaardid, tabelid, diagrammid jms), mis illustreerivad teksti andmetega.

**Teadusartikkel** peab sisaldama uudseid uurimistulemusi, sellele põhitekstile eelneb sisukokkuvõte ehk resümee. Artikli põhitekst lõpeb järeldustega, millele järgneb viidatud kirjanduse loetelu. Enamasti on teadusartikli juures ka märksõnad. Teadusartiklite autorid on alati teada, anonüümseid teadusartikleid praktiliselt ei ilmu.

## Vaata ka

* juhtkiri
# Koor (muusika)

**Koor** (kreekakeelsest sõnast *choros*) on lauljatest koosnev muusikakollektiiv, mis esitab koorimuusikat.

Koori juhatab koorijuht.

## Kooriliigid

* Kirikukoor
* Mudilaskoor
* Tütarlastekoor
* Poistekoor
* Lastekoor
* Meeskoor
* Naiskoor
* Segakoor
* Kammerkoor

## Ajalugu

Laulukoori on esmamainitud juba Homerose "Iliases".

Vana-Kreeka (antiikteatri) koori kuulusid peale lauljate ka tantsijad. Koorid osalesid usupidustustel ja neisse võis kuuluda kuni 600 lauljat.

Vana-Kreeka tragöödia arenemisel eraldusid koorist solistid (näiteks Euripidese tragöödiates).

Tragöödiakoor koosnes 12–15 meeslauljast (mehed mängisid ka naiste osi), komöödiakoor 24–50 lauljast.

## Vaata ka

* Laulupidu
* Üldlaulupidu
* Balti- ja Põhjamaade Laulufestival
# 24. juuni

|  |
| --- |
| << **Juuni** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 2026 |

**24. juuni** on Gregoriuse kalendri 175. (liigaastal 176.) päev. Juliuse kalendri järgi 11. juuni (1901–2099).

## Sündmused

### Eestis

* 1841 – Nikolai I kinnitatud seadusega võeti kroonutalupojad ja kroonuvaldused Balti kubermangudes kroonu hoolduse alla kõigis üksikasjades.
* 1846 – Nikolai I kinnitas Liivimaa uue talurahvaseaduse printsiibid.
* 1917 – Tallinnas lõppesid Eestimaa kergejõustiku esivõistlused, kus esimest korda selgitati Eesti meistreid (küll mitteametlikult) kergejõustikus.
* 1923 – Kaunases toimus Eesti-Leedu maavõistlus jalgpallis, mille Eesti võitis 6:0. See oli ühtlasi Eesti esimene võit jalgpallimaavõistlustel; see oli Eesti 6. maavõistlusmäng.
* 1926 – Suure-Jaanis avati Vabadussõja mälestussammas "Lembit".
* 1933 – Läti president Alberts Kviesis külastas Lasnamäe lennuvälja, kus talle anti Eesti sõjaväelenduri märk.

### Maailmas

* 1941 – Saksa armee hõivas Kaunase.
* 1945 – Moskvas Punasel Väljakul toimus võiduparaad.
* 1947 – piloot Kenneth Arnold jälgis Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis üheksat ülikiiret tundmatut lendavat objekti, mille kohta ta võttis kasutusele mõiste "lendavad taldrikud" (*flying saucers*).

## Sündinud

 *Pikemalt artiklis Sündinud 24. juunil*
* 1898 – Armin Öpik, eesti geoloog
* 1904 – Lydia Aadre, eesti ooperilaulja
* 1908 – Alfons Rebane, Eesti ja Saksamaa sõjaväelane
* 1908 – Eerik Teentalu, eesti politseinik
* 1911 – Juan Manuel Fangio, Argentina vormelisõitja
* 1929 – Uno Puusaag, eesti balletitantsija
* 1932 – Heli Lääts, eesti laulja
* 1953 – Ivo Lill, eesti klaasikunstnik
* 1961 – Diomid (Dzjuban), ukraina päritolu õigeusu vaimulik
* 1962 – Jaanus Teppan, eesti suusataja
* 1969 – Sakarias Jaan Leppik, Eesti muusik, vaimulik ja poliitik
* 1970 – Andres Raag, eesti näitleja
* 1978 – Pantelís Kafés, kreeka jalgpallur
* 1987 – Lionel Andrés Messi, Argentina jalgpallur

## Surnud

 *Pikemalt artiklis Surnud 24. juunil*
* 1932 – Ernst Põdder, kindralmajor (aastast 1918), 1917. aastal Vene armee koosseisus moodustatud eesti rahvusväeosade ja Omakaitse (1917) organiseerijaid, oli muu hulgas üldjuht sõjas Balti Maaväe (Landeswehr) vastu (1919).
* 1979 – István Örkény, ungari kirjanik
* 2004 – Milvi Koidu, eesti näitleja
* 2021 – Noynoy Aquino, Filipiinide poliitik, riigi president 2010–2016
* 2025 – Ene Järvis, eesti näitleja
* 2025 – Kirile Loo, eesti laulja

## Pühad

* jaanipäev
* kristlikus kirikus Ristija Johannese sünnipüha

## Nimepäev

* Eestis – Annes, Ants, Hannes, Hans, Jaan, Jan, Janek, Janno, Johan, Johannes, Juhan, Juho, Jukk, Juss

## Ilmarekordid

* ...

## Viited
# 2024. aasta 8. juuli rünnakud Ukrainale

|  |
| --- |
| 2024. aasta 8. juuli rünnakud Ukrainale |
| Osa Venemaa sissetungist Ukrainasse |
|  |
| Rünnakujärgne lastehaigla Ohmatdõt Kiievis |
| Riik | Ukraina |
| Koht | Kiiev, Krõvõi Rih, Dnipro, Pokrovsk, Slovjansk, Kramatorsk |
| Kuupäev | 8. juuli 2024 |
| Kellaaeg | ~10:00–11:00 ja ~13:10 (UTC+3:00) |
| Sihtmärk | eluhooned, tsiviiltaristu, lastehaigla |
| Osa | Venemaa rünnetest tsiviilelanike vastu |
| Relv(ad) | ≥40 raketti ja laugpommi |
| Vahend | MiG-31K, Tu-95 |
| Hukkunuid | ≥47 (sh 4 last) |
| Vigastatuid | ≥189 (sh 13 last) |
| Toimepanija | Venemaa relvajõud |
| Järelmid | Ukrainas kuulutati 9. juuli leinapäevaks |

**2024. aasta 8. juuli rünnakud Ukrainale** olid Venemaa Ukrainasse sissetungi 866. päeval toimunud rünnakud Ukraina tsiviilobjektidele, mille tagajärjel hukkus vähemalt 47 inimest ja sai viga enam kui 180 inimest.

## Rünnak

8. juuli hommikul ründasid Venemaa relvajõud Ukrainat enam kui 40 raketiga.

### Kiiev

Rünnaku tagajärjel hävines osaliselt Kiievi Ševtšenko linnaosas asuv lastehaigla Ohmatdõt.
Kiievis said kahjustada kolm Ukraina suurima eraenergiatootja DTEK transformaatorijaama.
Hukkus vähemalt 33 inimest ja 121 sai vigastada.

### Krõvõi Rih

Hukkus vähemalt kümme inimest, enam kui 53 sai vigastada.

### Dnipro

Hukkus vähemalt üks inimene, 12 sai vigastada.

### Pokrovsk

Hukkus kolm inimest, kolm sai vigastada.

## Viited

## Välislingid

* Statement by UNICEF Executive Director Catherine Russell on deadly strikes in Ukraine. [Tõlge: UNICEF-i tegevdirektor Catherine Russelli avaldus surmavate rünnakute kohta Ukrainas.] UNICEF. 8. juuli 2024
# Mõkolajivi lahing

| Mõkolajivi lahing |
| --- |
|
Osa Venemaa sissetungist Ukrainasse |
| Mõkolajiv 9. märtsil 2022 |
| Toimumisaeg |
26. veebruar – 8. aprill 2022 |
| Toimumiskoht |
Mõkolajiv, Mõkolajivi rahvusvaheline lennujaam, Mõkolajivi oblast, Ukraina 47° 25′ 48″ N, 31° 48′ 0″ E |
| Tulemus |
Ukraina võit  • Sõjategevus piirkonnas jätkub |
| Osalised |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Venemaa |  Ukraina |

 |
| Väejuhid või liidrid |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | Dmõtro Martšenko |

 |
| Väeüksused |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Venemaa Relvajõud
* Venemaa õhudessantväed
	+ 247. kaardiväe õhudessantpolk
 | Ukraina Relvajõud
* Ukraina maaväed
	+ 59. brigaad
* Ukraina merejalavägi
	+ 36. üksik merejalaväe brigaad
* Ukraina erioperatsioonijõud
	+ 73. keskus
 |

 |
| Kaotused |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | fregatt Hetman Sagaidatšnõi |

 |
|
Asend Ukrainas |

**Mõkolajivi lahing** (ukraina keeles *Бої за Миколаїв*) oli 2022. aasta 26. veebruarist 8. aprillini toimunud lahing, mille käigus Venemaa relvajõud tegid katse võtta linn ja Mõkolajivi rahvusvaheline lennujaam oma kontrolli alla.

## Sündmused

2022. aasta märtsi esimesel nädalal taastasid Ukraina väed kontrolli Kulbakõne sõjaväelennuvälja üle.

## Galerii

* Vene tank õhku lastud sillal Kalõnivka juures 2022. aasta märtsis
* Mõkolajivi oblastiadministratsiooni hoone 2022. aasta märtsi lõpus

## Vaata ka

* Mõkolajivi kobarpommitamine
* Mõkolajivi valitsushoone õhurünnak
* Hersoni lahing
* Vene-Ukraina sõja lõunarinne

## Viited

## Välislingid

 Mõkolajivi lahing – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Konotopi lahing (2022)

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on 2022. aasta lahingust; Vene-Poola sõja (1654–1667) ajal toimunud lahingu kohta vaata artiklit Konotopi lahing (1659).* |

---

| Konotopi lahing (2022) |
| --- |
|
Osa Venemaa sissetungist Ukrainasse |
| Lahingu algfaas |
| Toimumisaeg |
24. veebruar 2022 – 2. märts 2022 |
| Toimumiskoht |
Konotop Sumõ oblast 51° 14′ 13″ N, 33° 12′ 10″ E |
| Tulemus |
Venemaa võit
* Ukraina kaotas kontrolli linna üle 25 veebruaril
* Vene väed nõustusid 2. märtsil Ukraina poole esitatud teatud tingimustega
 |
| Osalised |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Venemaa |  Ukraina |

 |
|
Asend Ukrainas |

**Konotopi lahing** oli 2022. aasta 24. veebruaril alanud Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse 24. veebruarist 2. märtsini toimunud lahingutegevus, mille käigus Vene sõjavägi võttis linna oma valdusse.

## Sündmused

* Kontopi lähedal toimus 2022. aasta veebruari lõpus lahing, mille käigus Ukraina väed hävitasid Vene vägede kolonni.

|  |
| --- |
|  24. II 2022 10:19 (UTC+2) |
|  24. II 2022 16:17 (UTC+2) |
|  24. II 2022 17:30 (UTC+2) |

## Galerii

* 24.02.2022
* 24.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022
* 25.02.2022

## Vaata ka

* Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)

## Viited
# Diplomaatia

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; ajakirja kohta vaata artiklit Diplomaatia (ajakiri)* |

---

Ger van Elk, *Symmetry of Diplomacy*, 1975, Groninger Museum
**Diplomaatia** on riike või rahvusvahelisi organisatsioone esindavate isikute (diplomaatide) vaheline suhtlemine.

Kahepoolne (bilateraalne) diplomaatia toimub kahe riigi vahel ja mitmepoolne (multilateraalne) diplomaatia paljude riikide vahel. Mitmepoolne diplomaatia toimub sageli mõne rahvusvahelise organisatsiooni (näiteks ÜRO) egiidi all.

## Diplomaatia ja välispoliitika

Diplomaatia on osa riigi välispoliitikast. Diplomaatia on välispoliitika peamine vahend, kuid välispoliitika eesmärkide saavutamiseks võidakse kasutada ka muid vahendeid (spionaaž, sõjaline jõud vms). Tavaliselt üritatakse diplomaatiliste läbirääkimiste kaudu säilitada rahu. Hoolimata sellest võib diplomaatia sisaldada ka hoiatusi ja ähvardusi (suhete katkestamine, esindajate tagasikutsumine, majandus- või muud sanktsioonid, ultimaatum vms).

Kui välispoliitilised eesmärgid on üldiselt avalikult teada, siis igapäevane diplomaatiline suhtlemine toimub enamasti avalikkusest eemal. Läbirääkimiste tulemused (sõlmitud rahvusvahelised lepingud jmt) üldjuhul avalikustatakse.

## Ajalugu

## Vaata ka

 Viini kongress
* Viini kongress
* Diplomaatia mõisteid
* Diplomaatide loend
* Eesti saadikute loend
* Eesti Vabariigi välisesindajate loend (1939)
* Kultuuridiplomaatia

## Viited

* Henry A. Kissinger "Diplomaatia", ester.ee
* Henry A. Kissinger "Diplomaatia", lugeja.ee
# Kosovo parlament

| Kosovo Vabariigi Kogu |
| --- |
|
Kuvendi i Republikës së Kosovës Скупштина Републике Косово |
|  |
| Tüüp |
| Tüüp |
Ühekojaline |
| Ajalugu |
| Asutatud |
1990 (*de jure*) 2001 (*de facto*) |
| Juhtkond |
| Juhataja |
Albulena Haxhiu, LVV alates 11. veebruarist 2026 |
| Struktuur |
| Kohtade arv |
120 |
|  |
| Suuremad fraktsioonid |      LVV (K; 50)      PDK (O; 22)      LDK (O; 15)      SL (O; 9)      Guxo (K; 7) |
| Volituste kestus |
4 aastat |
| Liikme palk |
1547€ kuus |
| Valimised |
| Esimesed valimised |
1992 (*de jure*) 2001 (*de facto*) |
| Viimased valimised |
2025 |
| Järgmised valimised |
2026 |
| Kogunemispaik |
|  |
|
Priština |
| Veebileht |
|
www.kuvendikosovoes.org |

**Kosovo Vabariigi Kogu** (albaania keeles *Kuvendi i Republikës së Kosovës*, serbia keeles Скупштина Републике Косово, *Skupština Republike Kosovo*; lühidalt **Kuvendi**) on Kosovo Vabariigi ühekojaline parlament. Rahvas valib saadikud iga nelja aasta tagant. Kosovo parlamendi lõi aastal 2001 ÜRO Kosovo missioon. Veebruaris 2008 kuulutasid rahvasaadikud ükshäälselt välja Kosovo iseseisvuse, põhiseadus jõustus sama aasta juunis.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
# Kanada ja Euroopa Liidu vabakaubandusleping

CETA lepingu kohaldamisala ELi ja Kanada vahel.
**Kanada ja Euroopa Liidu vabakaubandusleping** (inglise keeles: Comprehensive Economic and Trade Agreement) on Kanada, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vabakaubandusleping. Seda on ajutiselt kohaldatud, seega on lepinguga kaotatud 98% Kanada ja ELi vahelistest tariifidest.

Läbirääkimised viidi lõpule 2014. aasta augustis. Kõik 28 Euroopa Liidu liikmesriiki kiitsid allkirjastamiseks lepingu lõpliku teksti heaks. Viimane riik, kes oma nõusoleku andis, oli Belgia. Kanada peaminister Justin Trudeau sõitis 30. oktoobril 2016 Brüsselisse, et Kanada nimel alla kirjutada lepingule. Euroopa Parlament kiitis lepingu heaks 15. veebruaril 2017. EL ja riikide seadusandjad peavad lepingu ratifitseerima. See saaks jõustuda ainult siis, kui Euroopa Kohus ei oleks pärast Belgia arvamuse taotlust andnud vaidluste lahendamise mehhanismi kohta eitavat arvamust. Euroopa Kohus on oma arvamuses väitnud, et vaidluste lahendamise mehhanism on kooskõlas ELi õigusega. Kuni selle ametliku jõustumiseni kohaldatakse olulisi osi ajutiselt alates 21. septembrist 2017.
# Berliini protsess

██ Lääne-Balkani riigid
██ Euroopa Liidu osalevad liikmesriigid + Ühendkuningriik
██ Euroopa Liidu mitteosalevad liikmesriigid
**Berliini protsess** on diplomaatiline algatus, mis on seotud Euroopa Liidu tulevase laienemisega. See algas 2014. aasta Lääne-Balkani konverentsiga Berliinis. See toimib selleks, et tugevdada ja säilitada Euroopa Liidu integratsiooniprotsessi dünaamikat, pidades silmas suurenenud euroskeptitsismi ja komisjoni presidendi Jean Claude Junckeri välja kuulutatud viieaastast moratooriumit laienemisele.

## Olemus

Berliini protsess on valitsustevaheline koostööalgatus, mille eesmärk on taaselustada mitmepoolseid sidemeid Lääne-Balkani ja valitud ELi liikmesriikide vahel ning parandada Lääne-Balkani piirkondlikku koostööd infrastruktuuri ja majandusarengu küsimustes. See on üks Merkeli kolmanda valitsuskabineti diplomaatilisi algatusi Kagu-Euroopas. Seda täiendavad algatused, mis on seotud konkreetsete Kagu-Euroopa riikidega (nt Saksa-Briti diplomaatiline algatus Bosnia ja Hertsegoviina ELiga ühinemiseks).

## Seotud riigid

Algatus hõlmab kõiki Lääne-Balkani riike: nelja, kes kandideerivad ELi liikmeiks (Montenegro, Serbia, Põhja-Makedoonia, Albaania) ja kahte potentsiaalset kandidaati (Bosnia ja Hertsegoviina ja Kosovo). Samuti on sellega seotud mõned ELi liikmesriigid (st Austria, Bulgaaria, Horvaatia, Prantsusmaa, Kreeka, Saksamaa, Itaalia, Poola ja Sloveenia) ning üks kolmas riik – Ühendkuningriik.

## Eesistujad

2020. aasta eesistujariikideks olid ühiselt Bulgaaria ja Põhja-Makedoonia.

## Vaata ka

* 2015. aasta Lääne-Balkani tippkohtumine Viinis
* 2016. aasta Lääne-Balkani tippkohtumine Pariisis
* 2017. aasta Lääne-Balkani tippkohtumine Triestes
* 2018. aasta Lääne-Balkani tippkohtumine Londonis
* 2019. aasta Lääne-Balkani tippkohtumine Poznańis
* 2020. aasta Lääne-Balkani tippkohtumine Sofias
* 2021. aasta Lääne-Balkani tippkohtumine Berliinis

## Välislingid

*
# Euroopa roheline pealinn

**Euroopa roheline pealinn** on Euroopa linnale antav auhind selle keskkonnahoiualaste saavutuste eest.

Auhinna algatas 15. mail 2006 Tallinnas toimunud konverentsil tollane Tallinna linnapea Jüri Ratas. See ettepanek esitati kui Tallinna memorandum 15 Euroopa linna (Tallinn, Helsingi, Riia, Vilnius, Berliin, Varssavi, Madrid, Ljubljana, Praha, Viin, Kiel, Kotka, Dartford, Tartu ja Glasgow) ning Eesti Linnade Liidu ettepanekul Euroopa Komisjonile. Euroopa Komisjon kuulutas auhinna välja 2008. aasta mais.

Tallinn on Euroopa roheline pealinn 2023. aastal.

## Laureaadid

Euroopa rohelisteks pealinnadeks on nimetatud järgmised linnad:

* 2010 Stockholm, Rootsi
* 2011 Hamburg, Saksamaa
* 2012 Vitoria-Gasteiz, Hispaania
* 2013 Nantes, Prantsusmaa
* 2014 Kopenhaagen, Taani
* 2015 Bristol, Ühendkuningriik
* 2016 Ljubljana, Sloveenia
* 2017 Essen, Saksamaa
* 2018 Nijmegen, Madalmaad
* 2019 Oslo, Norra
* 2020 Lissabon, Portugal
* 2021 Lahti, Soome
* 2022 Grenoble, Prantsusmaa
* 2023 Tallinn, Eesti
* 2024 Valencia, Hispaania

## Vaata ka

* linnaökoloogia
* ökoasum

## Viited

## Välislingid

* European Commission. European Green Capital
* Jüri Ratas. Roheline Tallinn
# CNN

**Cable News Network** (lühend **CNN**) on Ameerika Ühendriikide uudistekanal, mille asutas 1980. aastal Ted Turner.

CNN-i peakorter on Atlantas.

## Vaata ka

* CNNi efekt

## Välislingid

* CNN Twitteris
# Valentinus (paavst)

| Valentinus |
| --- |
|  |
| Sünninimi |
Valentinus |
| Valitsemisaja algus |
august 827 |
| Valitsemisaja lõpp |
september 827 |
| Eelkäija |
Eugenius II |
| Järeltulija |
Gregorius IV |
| Sünnikoht |
Rooma |
| Surmakuupäev |
september 827 |
| Surmakoht |
Rooma |
| Maetud |
Vatikani grotid |

**Valentinus** oli paavst lühikest aega 827. aastal. Ta oli 100. paavst.

Valentinus oli pärit Roomast Via Lata piirkonnast. Ta oli kõrgklassist pärit Leontiuse (Leonzio) poeg.

Valentinus ordineeriti paavst Paschalis I poolt 820 diakoniks. Temast sai ülemdiakon (kardinaldiakon).

Valentinus valiti paavstiks augustis 827 Lateraani basiilikas, kust vaimulike protsessioon siirdus Santa Maria Maggiore kirikusse, kus ta palvetas. Seejärel läksid vaimulikud tagasi Lateraani basiilikasse. "Liber Pontificalise" järgi oli Valentinus vaga ja vooruslik.

Valentinus suri septembris 827 terviseprobleemide tagajärjel (*corpus oppressus molestia*), "Catholic Encyclopedia" andmetel oktoobris. Ta maeti Rooma Peetri kirikusse. "Liber Pontificalise" järgi jõudis ta paavst olla 40 päeva, Einhardi väitel aga vähem kui kuu. See oli lühim paavsti ametiaeg alates Sisinniusest.

## Kirjandus

* J. N. D. Kelly. *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
* *Liber Pontificalis*.

## Välislingid

* Artikkel Valentinusest. *(inglise keeles)*
* Artikkel Valentinusest. *(inglise keeles)*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Eugenius II** | **Rooma paavst** 827 | Järgnev **Gregorius IV** |
# 1948. aasta Tšehhoslovakkia riigipööre

| 1948. aasta Tšehhoslovakkia riigipööre |
| --- |
|
Osa külmast sõjast |
| Toimumisaeg |
21.–25. veebruar 1948 (5 päeva) |
| Toimumiskoht |
Tšehhoslovakkia |
| Tulemus |
rajati Tšehhoslovakkia Sotsialistlik Vabariik |
| Osalised |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  President

---

 Rahvuslik Sotsiaalne Partei  Rahvapartei  Demokraatlik Partei  Sotsiaaldemokraatlik Partei (kommunismivastane osa) **Toetus:**  Suurbritannia |  Peaminister

---

 Kommunistlik Partei  Sotsiaaldemokraatlik Partei (kommunismimeelne osa) **Toetus:**  Nõukogude Liit |

 |
| Väejuhid või liidrid |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Edvard Beneš    Petr Zenkl  Jan Šrámek  Jozef Lettrich  Bohumil Laušman   |  Klement Gottwald  Rudolf Slánský  Zdeněk Fierlinger |

 |

**Tšehhoslovakkia riigipööre** oli kommunistide võimuhaaramine Tšehhoslovakkias aastal 1948. Tšehhoslovakkia Kommunistlik Partei tuli võimule Nõukogude Liidu abil, kommunistlik Tšehhoslovakkia Sotsialistlik Vabariik kestis 1990. aastate alguseni.

Riigipöörde mõjud levisid Tšehhoslovakkia piiridest kaugemale, kuna tegu oli järjekordse kindla märgiga, et maailm on teel täiemahulise külma sõja poole. Tšehhoslovakkia sündmused olid lääneriikidele äratuskellaks ning selle tulemusel kiirendati Marshalli plaani elluviimist ja Lääne-Saksamaa riigi loomist. Lisaks võeti kasutusele rohkem paramilitaarseid meetmeid, et kommunistid võimult eemal hoida Prantsusmaal, Kreekas ja eriti Itaalias. Lääneriigid hakkasid tegelema vastastikuse kaitse süsteemi ehitamisega, millest vähem kui aastaga kujunes välja NATO ning raudse eesriide piirid said kuni 1989. aasta revolutsioonideni kindlalt paika.

## Vaata ka

* Gajda afäär

## Kirjandus

* Kaplan, Karel. *Pět kapitol o Únoru*. Brno: Doplněk, 1997, ISBN 80-85765-73-X.
* Wójtowicz, Norbert. ''Nástup komunistickej diktatúry v Československu z pohľadu Poľska'', [in:] ''Február 1948 a Slovensko (Zborník z vedeckej konferencie, Bratislava 14. – 15. február 2008)'', red. Ondrej Podolec, Bratislava: Ústav pamäti národa, 2008, p. 63-83.
* Wójtowicz, Norbert. ''Przewrót komunistyczny w Czechosłowacji 1948 roku widziany z polskiej perspektywy'', Warszawa: Instytut Pamięci Narodowej, 2021, 368 pp., ISBN 978-83-8229-162-9
# 1757

◄ |
17. sajand |
**18. sajand**
| 19. sajand
| ►

◄ |
1720. aastad |
1730. aastad |
1740. aastad |
**1750. aastad**
| 1760. aastad
| 1770. aastad
| 1780. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1753 |
1754 |
1755 |
1756 |
**1757**
| 1758
| 1759
| 1760
| 1761
| ►
| ►►

**1757. aasta** (**MDCCLVII**) oli 18. sajandi 57. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud

* 5. veebruar – Carl Friedrich Meyer, saksa õigusteadlane, Tartu ülikooli professor ja rektor
* 25. aprill – Johann Tobias Lowitz, saksa päritolu Vene keemik ja farmatseut
* 22. juuni – George Vancouver, ohvitser Suurbritannia kuninglikus mereväes
* 1. juuli – Johann Wilhelm Krause, Liivimaa arhitekt
* 13. juuli – Thomas Rowlandson, inglise karikaturist ja raamatute illustraator
* 4. august – Vladimir Borovikovski, ukraina päritolu Vene portree- ja ikoonimaalija
* 9. august – Thomas Telford, šoti ehitusinsener, arhitekt ja sillaehitaja
* 9. oktoober – Charles X, Prantsusmaa kuningas
* 26. oktoober – Carl Leonhard Reinhold, saksa filosoof
* 1. november – Antonio Canova, itaalia skulptor
* 23. november – Alexander Wilbrecht, matemaatik, geograaf, kartograaf ja astronoom
* 28. november – William Blake, inglise luuletaja, graafik ja maalija

## Surnud

* 15. aprill – Rosalba Carriera, Itaalia maalikunstnik
* 28. juuni – Sophia Dorothea, Preisimaa kuninganna
* 23. juuli – Domenico Scarlatti, itaalia helilooja
* 28. august – David Hartley, inglise filosoof ja psühholoogia assotsianistliku kooli rajaja
* 30. oktoober – Osman III, sultan
# Jooksuratas

Draisi pärandist pärinev jooksuratas
**Jooksuratas** on esi- ja tagarattaga inimjõul liikuv ilma pedaalideta sõiduk, mida peetakse jalgratta eelkäijaks. Jooksuratast
esitles Badeni leiutaja Karl von Drais 1817. aastal ning taotles sellele patendi 1818. aastal.