Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Saastamine

*Mitte segi ajada mõistega Saastumine*

---

Suured tööstusettevõtted on ühed suuremad õhu saastajad. Suitsevad korstnad on üks klassikalisi saastamise näiteid
Söetehas Austraalias. Söe põletamisel tekib süsinikdioksiid koos erinevas koguses vääveldioksiidiga.
**Saastamine** ehk **saastus** ehk **reostamine** ehk **reostus** on ainete, vibratsiooni, soojuse või müra inimtegevusest põhjustatud otsene või kaudne väljutamine õhku, vette või pinnasesse nii, et see võib ohustada inimeste tervist või keskkonda, põhjustada varalist kahju või kahjustada või häirida keskkonna puhkeotstarbelist või muud õiguspärast kasutamist.

Eristatakse inimtekkelist ja looduslikku saastet. Samuti näiteks pinnase, atmosfääri ja veekogude saastumist. Reostuse liikide järgi klassifitseerimine põhineb neljal komponendil: mehaaniline, füüsikaline, keemiline ja bioloogiline. Samal ajal eristatakse mastaabi järgi liigitamisel kohalikku, piirkondlikku ja globaalset saastet.

Sõltuvalt reostaja liigist saab eristada füüsikalist (nt vibratsioon, müra), keemilist (nt fenoolid, klooritud süsivesinikud) ja bioloogilist (mikroobid) reostust.

Laias laastus liigitatakse saaste punkt- ja hajareostuseks.

## Ajalugu

Õhusaaste on tsivilisatsioonidega alati kaasas käinud. Saaste sai alguse juba eelajaloolisel ajal, kui inimene hakkas looma esimesi kunstlikke tulekahjusid. 1983. aastal ajakirjas Science avaldatud artikli kohaselt on "eelajalooliste koobaste lagedelt leitud tahm piisavaks tõendiks kõrge saastatuse tasemest, mis on seotud ebapiisava avatud tulede ventilatsiooniga". Metallide sepistamine näib olevat oluline pöördepunkt, mis hakkas tekitama märkimisväärset õhusaastet väljaspool kodumajapidamisi. Gröönimaa liustikest võetud tuuma proovid viitavad metallide tootmisega seotud suurenenud saastatusele Vana-Kreekas, Vana-Roomas ja Hiinas.

## Saastumise tüübid

* Bioloogilised – saasteained on organismid, mille sissetoomine ja paljunemine pole soovitatav ei inimestele ega ka ökosüsteemidele tervikuna. Sissetung võib toimuda looduslikult või mõnel juhul ka inimtegevuse tagajärjena. Mikrobioloogiline reostus on määratletud ühe komponendina.
* Mehaaniline – keskkonna reostamine keemiliselt ja füüsiliselt inertsete jäätmetega, mis tavaliselt põhjustab selle omaduste halvenemist ja mõjutab selles elavaid organisme. Praktikas on mehaaniline reostus kombineeritud füüsikalise ja keemilise mõjuga.
* Füüsikaline – saasteaine põhjustab muutusi keskkonna füüsikalistes parameetrites, mille hulka kuuluvad temperatuuri-energia (soojussaaste), laine (valgus, müra, elektromagnetiline saaste), kiirgus (radioaktiivne saaste) ja mõned teised.
* Keemiline – saasteaine toob kaasa keskkonna looduslike keemiliste omaduste muutumise, mis väljendub nende kontsentratsiooni suurenemises, või selliste ainete sissetungi, mis varem pole keskkonnas olnud. Üks keemilise saaste näiteid on aerosoolsaaste.

## Vaata ka

* bioreostus
* erireostus
* hajureostus
* jäätmekäitlus
* piiriülene saaste
* punktreostus
* radioaktiivne reostus
* reostuskoormus
* saastatus
* saastumine
* veekogu reostumine

## Viited
# Jääaeg

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on üldmõistest; viimase jäätumise kohta vaata artiklit Weichseli jäätumine* |

---

**Jääaeg** on võrdlemisi lai mõiste, tähendades nüüdsest märksa jahedamat kliimat, millega kaasnes liustike ulatuslik pealetung.

Jääaja mõiste tähenduses ei ole selgust. Osa teadlasi peab isegi jääserva väikest kõikumist (ostsillatsiooni) eraldi jääajaks. On ka teadlasi, kes eitavad jääaegade esinemist. Eestis on leitud Kvaternaari kolme jäätumise setteid. Jääaegu on olnud kindlasti rohkem, sest uus jääaeg hävitab ehk kannab varem tekkinud setted pea täiesti minema.

Jääaega tuleb eristada palju pikema kestusega külmhooneperioodist. Enamasti arvatakse, et Maa ajaloos on olnud seitse külmhooneperioodi, neist viimane kestab praegugi.

## Vaata ka

* Saale jäätumine, mis lõppes umbes 100 000 aastat tagasi enne meie ajaarvamist. Saale jäätumise jooksul oli kogu Skandinaavia, Briti saared ( välja arvatud üks väike ala Edela-Inglismaal), praegune Põhja-Saksamaa, Poola ja Balti riigid kaetud jääliustikega kuni Ukrainani.
* Weichseli jäätumine ehk viimane ehk lihtsalt jääaeg (kuna jää jõudis Wisła jõeni (saksa keeles *Weichsel*)), mis lõppes umbes 12 000 aastat tagasi enne meie ajaarvamist, jagunes Põhja-Euroopa kahte eraldi asetseva jääliustiku piirkonda: **väike jääala**, kuhu kuulusid Šotimaa, Wales, Põhja-Inglismaa ja kogu Iirimaa, ning **suurem ala**, kus jää kattis maad tänapäeva Läänemere ümbruskonnas. Jää all olid tänapäeva Norra, Rootsi, Soome, Eesti, Läti ja Leedu, Jüüti poolsaare idapoolne osa, Schleswig-Holsteini idaosa, Kirde-Saksamaa, Põhja-Poola ja Ida-Preisimaa.
* Väike jääaeg
* Jäävaheaeg
# Bürgermeister

**Bürgermeister** (eesti kõnekeeles ka *pürjermeister*) on rae vanema liikme või linnapea ametinimetus.

## Eestis

* Tallinna rae koosseisu kuulus neli bürgermeistrit.
* Tartu rae koosseisu kuulus kaks bürgermeistrit. Rae eesistujat nimetati justiits- ja teist bürgermeistrit kommertsbürgermeistriks.
* Pärnu rae koosseisu kuulus kaks bürgermeistrit. Üht bürgermeistrit nimetati justiits- ja teist kommertsbürgermeistriks.
* Valga rae koosseisu kuulus üks bürgermeister.
* Võru rae koosseisu kuulus üks bürgermeister.
* Viljandi rae koosseisu kuulus üks bürgermeister.
* Kuressaare rae koosseisu kuulus üks bürgermeister.
* Haapsalu rae koosseisu kuulus üks bürgermeister.
* Narva rae koosseisu kuulus kaks bürgermeistrit. Üht bürgermeistrit nimetati justiits-, teist kommerts- ja politseibürgermeistriks.
# Papiamento keel

**Papiamento keel** (Curaçaol *Papiamentu*, Arubal *Papiamento*, Bonairel *Papiamen*) on kreoolkeel, mida kõneldakse Hollandi Antillide Tuulealustel saartel (Curaçao ja Bonaire) ning Arubal.

## Nimetus

Keele nimetus tuleb papiamento keele sõnast *papia* kõnelema' (portugali *papear*).

Papiamento keeles kirjutatakse keele nimetus kujul Arubal *Papiamento* ja Curaçaol *Papiamentu*. Hääldus on ühesugune, vahe on ainult kirjaviisis, mis Curaçaol lähtub rohkem hääldusest, Arubal rohkem etümoloogiast. Bonairel on keele nimetus *Papiamèn*.

## Staatus

Kuigi Hollandi Antillidel on ametlik keel hollandi keel, kõneleb seda suur osa Madalmaade Tuulealuste saarte elanikkonnast. Madalmaade Tuulepealsetel saartel (Sint-Eustatius, Saint-Martini saar ja Saba saar) on kõige kõneldavam keel inglise keel. Arubal on papiamento keel alates 2004. aastast hollandi keele kõrval ametlik keel, kuigi ka seal kasutavad võimud seni kõige rohkem hollandi keelt.

Papiamento keelel on kaks põhikuju, mis erinevad põhiliselt ortograafia poolest.

*Papiamento* on Arubal kõneldav keelekuju, mille kirjaviis on etümoloogilise orientatsiooniga. *Papiamentu* on Curaçaol kõneldav keelekuju, mille kirjakeel on foneetiline. Ka Bonaire murret (*Papiamen*) kirjutatakse foneetilisel põhimõttel.

## Päritolu

Kuigi papiamento päritolu on palju uuritud, ei ole õnnestunud selle allikat täpselt kindlaks teha. On teada, et keel tekkis 17. sajandi paiku, mil Curaçaol oli orjanduse õitseaeg. Hollandi Lääne-India Kompaniil oli tol ajal Curaçaol orjaturg, kust orje osteti ja müüdi kõikjale maailmas. Suur osa neist orjadest pärines Lõuna-Ameerikast ja Aafrikast. Neid orje kasutati ka Hollandi kolooniate istandustes ja soolakaevandustes. Kõige varasema avaldatud iseloomustuse Curaçao rahvakeelele andis paater Schabel, kelle järgi Curaçao neegerorjad kõnelesid "murtud hispaania keelt".

Kõige tõenäolisema teooria järgi on papiamento keel välja kasvanud orjade soovist omavahel suhelda. Papiamento keel tekkis pidžinkeelena hispaania, portugali, hollandi ja inglise keelest ning Aafrika murretest ja aravakkide keelest. Pole teada, millisel keelel oli kõige suurem mõju ja kuidas täpselt keel edasi arenes. Mõne uurimuse järgi oli kõige suurem mõju hispaania keelel (otsustades paljude sarnaste tegusõnade järgi). Teised uurimused postuleerivad mingi Brasiilia kreoolkeele mõju. Viimane uurimus lähtub suurest Aafrika portugali keele mõjust ning otsib seost Aafrika maadega. On ka avastatud, et Venezuelas on papiamento keelt kõnelev kogukond. Mõne uurija väitel tekkis *Papiamentu* Curaçaol ning jõudis sealt Venezuela kaudu Arubale. Seepärast sarnanebki Aruba *Papiamento* kõlalt ja sõnavaralt hispaania keelega.

Tänapäeva papiamento keeles on palju uusi sõnu inglise ja hispaania keelest ning toorlaene hollandi keelest.

## Papiamento keele kõnelejaid

Arubalt pärit Dave Bentoni emakeel on papiamento.

## Viited
# General Electric

Ettevõtte logo
**General Electric Company** on Ameerika Ühendriikide päritolu tööstuskonglomeraat.

Konglomeraadi tegevus on jagatud viide segmenti: energiainfrastruktuuri segment, tehnoloogiainfrastruktuuri segment, finantsteenuste segment (GE Capital) ning kodu- ja ärilahenduste segment.

Gruppi kuuluvad ettevõtted toodavad muu hulgas turbiine, tuumareaktoreid, reaktiivmootoreid, päikesepatareisid, naftatootmise infrastruktuuri, vedureid, meditsiini valdkonnas ultraheliseadmeid ja röntgeniaparaate.

General Electricu aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil. Kuni 26. juunini 2018 oli ettevõtte aktsia hind ka Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksi komponent. Seejuures oli GE viimane Dow Jonesi indeksist eemaldatu algsest kaheteistkümnest sinna kuulunud ettevõttest (GE kuulus indeksi koosseisu aastatel 1896–1898, 1899–1901 ja 1907–2018).

## Ajalugu

General Electric moodustati aastal 1892 Edison General Electricu ja Thomson-Houston Electric Company ühinemisega.

Thomas Alva Edison ühendas hulga talle kuuluvaid ettevõtteid aastal 1890 ettevõtteks nimega Edison General Electric. Charles A. Coffini juhitav ettevõte Thomson-Houston Electric Company omandas ligikaudu samal ajal hulga konkureerivaid ettevõtteid, mille varade hulgas oli olulisi patente.

Alates 2023. aastast jagatakse General Electric kolmeks eraldiseisvaks ettevõtteks.

## Viited

## Välislingid

* "General Electric – kui investorid kaotasid lootuse" Äripäev, 30. aprill 2018
* "Legendaarne ettevõte visatakse indeksist" Äripäev, 20. juuni 2018
# Baruch Spinoza

| Baruch Spinoza |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
24. november 1632 Amsterdam (Hollandi Vabariik) |
| Surmaaeg |
21. veebruar 1677 (44-aastaselt) Haag (Hollandi Vabariik) |
| Amet |
filosoof, optik |
| Autogramm |
|  |
| [muuda Wikidatas] |

**Baruch** või **Benedict de Spinoza** (24. november 1632 Amsterdam – 21. veebruar 1677 Haag) oli juudi päritolu Hollandi filosoof.

Spinoza tööde tegelik suurus ja tähtsus sai selgeks alles pärast tema surma. Tänapäeval peetakse teda üheks suurimaks ratsionalistlikuks filosoofiks 17. sajandil, kes pani aluse 18. sajandi valgustusajastule ning tänapäevasele piiblikriitikale. Oma peateoses "Eetika" astus ta vastu Descartes'i keha ja vaimu dualismile. Spinozat peetakse Lääne filosoofia üheks tähtsaimaks filosoofiks. Georg Wilhelm Friedrich Hegel ütles, et kõik kaasaegsed filosoofid on "kas spinozistid või üldse mitte filosoofid."

Tema poliitilistest teostest tuntuimad on "Tractatus Theologico-Politicus" (1670) ja "Tractatus Politicus" (kirjutatud 1675, ilmunud postuumselt 1677).

Spinoza elas rahulikku elu prilliklaaside tegijana ning keeldus kõrgetest kohtadest ja ametitest, mida talle pakuti, nagu näiteks prestiižsed õpetajakohad. Perekonnalt saadud päranduse andis ta oma õele. Spinoza suri 1677. aasta veebruaris kopsuhaigusse, mille oli põhjustanud klaasitolm, mida ta oma tööd tehes sisse hingas.

## Teosed eesti keeles

* "Eetika: geomeetrilise korra järgi tõestatud ja viide ossa jagatud". Ladina keelest tõlkinud ja järelsõna: Margus Ott. Sari Avatud Eesti raamat, Ilmamaa, Tartu 2016, 392 lk; ISBN 9789985775370

## Kirjandus

* Viktor Viilup, "Noore Spinoza jumalaõpetus". Magistritöö, Tartu Ülikool, Tartu 1932, 146 lehte masinakirja, asub Tartu Ülikooli Raamatukogus
* Leopold (= Leo) Anvelt, "Jumalamõiste Spinoza õpetuses". Magistritöö, Tartu Ülikool, Tartu 1936, 204 lehte masinakirja, asub Tartu Ülikooli Raamatukogus
* Will Durant, "Lood filosoofia ajaloost II. Filosoofia uuestisünd: Bacon ja Spinoza". Tõlkinud Leo Anvelt. Sari Elav Teadus, nr 61, EKS, Tartu 1937, 112 lk; 2. trükk (ühes köites): Olion, Tallinn 1998
* Vassili Sokolov, "Spinoza". Vene keelest tõlkinud M. Lumi. Lisa lk 135–136: katkendeid teosest "Traktaat mõistuse täiustamisest ja teest, mida mööda jõuab kõige paremini asjade tõese tunnetamiseni". Sari Suuri mõtlejaid, Eesti Raamat, Tallinn 1978, 144 lk
* Roger Scruton, "Spinoza". Inglise keelest tõlkinud Märt Väljataga. Sari Suured filosoofid, nr 8, Varrak, Tallinn 2001, 60 lk; ISBN 9985304810
* "Spinoza tarkuseraamat: tee sisemise vabaduse juurde" (originaalpealkiri: *The Ethics of Spinoza*). Koostanud Dagobert D. Runes; inglise keelest tõlkinud Marja Liidja. Ersen, Tallinn 2004, 216 lk; ISBN 9985768450

## Välislingid

* Toomas Paul, "Paratamatud ehk igavesed tõed" (Roger Scrutoni raamatu "Spinoza" arvustus) – Sirp 8. märts 2002, lk 2; ilmunud ka T. Pauli kogumikus "Kirik keset küla", Ilmamaa, Tartu 2003, lk 389–392
# Prantsusmaa lipp

? Prantsusmaa riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 2:3.
**Prantsusmaa lipp** on Prantsusmaa ametlik lipp (trikoloor).

Lipp on vaheaegadega kasutusel alates 14. juulist 1790, ning see koosneb kuninga värvist (valge) ja Pariisi värvidest (sinine ja punane).

## Varasemad lipud

* Prantsusmaa kuningriigi lipp
* Prantsusmaa lipp 1790–1794
* Prantsusmaa lipp 1794–1815
* Bourbonide restauratsiooni aegne lipp 1815–1830
# Kleerus

**Kleerus** on vaimulikkond, sõnaga on tähistatud vaimuliku seisuse liikmeid ehk **kleerik**uid ühendavat seltskonda; kleerusele vastanduvad ilmikud. Eesti keeles kasutatakse sõna enamasti ajaloolises kontekstis ja eelkõike katoliku vaimulikkonna tähenduses.

Vanemates tekstides tähendab sõna "kleerik" sageli vaid haritud inimest või kirjaoskajat.

## Nimetus

Sõna "kleerus", ladina keeles *clerus*, tuleb kreeka keele sõnast κλῆρος *kleros*, mis tähendab loosi teel määratud ametit. Samast tüvest pärineb ka sõna "kliiros".

## Ajaloost

Kleerikuteks ja ilmikuteks jagunemine kujunes ajalooliselt välja 4. sajandil, pärast Constantinuse pööret. Varakristluses olid kõik üksteisele vennad ja õed. Constantinuse ajal, kui toimus kiriklike ja ilmalike
ametistruktuuride lähenemine, tõusis kleerus esile omaette seisusena, mille eraldusmärgiks sai tonsuur. 12. sajandil jagab õigusteadlane Gratianus kristlased kahte: kleerus ja ilmikud.

## Viited
# Gérald Darmanin

Gérald Darmanin (2013)
**Gérald Moussa Violeur Darmanin** (sündinud 11. oktoobril 1982 Valenciennesis) on Prantsusmaa poliitik, ta kuulub liikumisse En Marche!. Ta oli 17. maist 2017 kuni 6. juulini 2020 Prantsusmaa riigihaldus- ja eelarveminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa siseminister.

Ta on lõpetanud juristina Lille'i Poliitikauuringute Instituudi.
# Futuna

---

Futuna ja Alofi
Futuna satelliidifotol (vasakul)
**Futuna** on saar Vaikses ookeanis, mis kuulub Prantsusmaa meretagusele alale Wallisele ja Futunale ning on üks Horni saartest. Saare pindala on 83 km². Saar ulatub 524 m üle merepinna (Mont Puke).

2018. aastal elas saarel 3366 inimest. Suurem asula on Leava saare läänerannikul.

Saarel räägitakse futuna keelt. Ametlik keel on prantsuse keel.

## Viited
# Euroopa Rahvapartei

Partei logo
**Euroopa Rahvapartei** (lühend **EPP**) on paremtsentristlik Euroopa parteide liit, mis ühendab kristlik-demokraatlikke ja konservatiivseid Euroopa erakondi.

Euroopa Rahvapartei asutati ametlikult 1976. aastal. Rahvaparteil on 2021. aasta augusti seisuga 82 liikmeserakonda 43 riigis. Eesti parteidest kuulub sinna Erakond Isamaa.

Euroopa Rahvapartei fraktsioon on 2021. aasta augusti seisuga Euroopa Parlamendi suurim, sinna kuulub 187 liiget (26,6% kõigist parlamendiliikmetest).

## Viited

## Välislingid

* Erakondade liidu koduleht veebis
# Vaesuspiir

**Vaesuspiir** on minimaalne sissetulek, mida peetakse konkreetses riigis toimetulekuks piisavaks. Kuna ka vaesuse definitsioon ei ole kõikjal ühetaoline, on praktikas ametlik või üldine arusaam vaesuspiirist tavaliselt arenenud maades kõrgem kui arengumaades.

2015. aastal hindas Maailmapank ülemaailmseks vaesuspiiriks 1,90 USA dollarit päevas. Maailmapanga hinnangul elab vähem kui 10% maailma rahvastikust absoluutses vaesuses.

## Vaata ka

* vaesusindeks
# Jooksevkonto

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib maksebilansi jooksevkontost; jooksva pangakonto kohta vaata artiklit Arvelduskonto* |

---

**Jooksevkonto** ehk **maksebilansi jooksevkonto** on tasakaaluarvestussüsteem eksporditavate ja imporditavate kaupade ja teenuste rahalise väärtuse vahel teatud perioodil. Positiivseks (jooksevkonto ülejääk) peetakse seda juhul, kui kaupu eksporditakse suuremas väärtuses, kui imporditakse. Vastasel juhul on tegu jooksevkonto puudujäägi ehk defitsiidiga.

Eestis oli jooksevkonto puudujääk 2007. aasta esimeses kvartalis 18% SKP-st.

| Aasta | Jooksevkonto suhe SKP-sse, % |
| --- | --- |
| 1993 | 1,2 |
| 1994 | -6,8 |
| 1995 | -4,2 |
| 1996 | -8,4 |
| 1997 | -11,1 |
| 1998 | -8,6 |
| 1999 | -4,3 |
| 2000 | -5,4 |
| 2001 | -5,2 |
| 2002 | -10,6 |
| 2003 | -11,3 |
| 2004 | -11,3 |
| 2005 | -10,0 |
| 2006 | -15,3 |
| 2007 | -17,2 |
| 2008 | -9,7 |
| 2009 | 4,5 |
| 2010 | 3,6 |
| 2011 | 3,2 |

## Viited
# Parasvööde

Parasvööde
**Parasvööde** on Alissovi kliimaklassifikatsiooni põhikliimavööde põhja- ja lõunapoolkeral, kus aasta läbi valitseb parasvöötme õhumass.

Sellele kliimavöötmele on iseloomulik kõrge õhutemperatuur suvel ja madal talvel ning selgesti eristatavad neli aastaaega – talv, kevad, suvi ja sügis.

Sademete hulk selles kliimavöötmes sõltub asukohast ja jääb vahemikku 250–2000 ning kohati ka enam millimeetrit aastas. Kliimavöötmele on iseloomulik õhumasside liikumine läänest itta, mistõttu mandrite lääneosad on sademeterikkamad. Euraasia idaosas puhuvad mussoonid.

Parasvöötmes eristatakse nelja kliimatüüpi: mereline paraskliima, üleminekuline paraskliima, mandriline paraskliima ja mussoonparaskliima.

* Merelise paraskliima kliimadiagramm (Plymouth, Suurbritannia)
* Üleminekulise paraskliima kliimadiagramm (Varssavi, Poola)
* Mandrilise paraskliima kliimadiagramm (Irkutsk, Venemaa)
* Mussoonparaskliima kliimadiagramm (Vladivostok, Venemaa)

Paraskliimavööde hõlmab Põhja-Ameerika keskosa ja Gröönimaa lõunapoolseimad orud, Lõuna-Ameerika äärmise lõunaosa, suurema osa Euroopast, Aasia sisealad ning Tasmaania ja Uus-Meremaa Lõunasaare, samuti maailmamere alad nimetatud mandrialade vahel. Pooluste lähedasi alalise igikeltsaga alasid nimetatakse polaaraladeks.

## Vaata ka

* Kliimavööde
* Parasvöö
* Paraskliima
* Parasvöötme metsad

## Viited
# Jean-François Millet

Jean-François Millet. Félix Nadari foto
**Jean François Millet** (4. oktoober 1814 Glucy, Normandia – 20. jaanuar 1875 Barbizon, Seine-et-Marne'i departemang) oli prantsuse maalikunstnik. Prantsuse realismi esindajaid.

Jean-François Millet sündis talupoja peres ja pidas end surmani talupojaks. Ta õppis maalikunsti Cherbourgis ja alates 1837 Pariisis. Aastal 1840 loobus ta õpingutest ja hakkas tööle kunstnikuna, sattudes Honoré Daumier' mõju alla. 1841 ta abiellus, 1844 jäi leseks.

Aastal 1849 kolis ta Barbizoni, kus elas surmani, maalides eeskätt talupoegi, elu lõpupoole ka maastikke. Stiililt oli ta realist, kuid mõjutas tugevasti impressioniste.

Millet ei maalinud kunagi natuurist. Jalutuskäikudel tegi ta ainult visandeid, koju jõudes maalis seda, mis talle meelde oli jäänud. Ta korjas vaid lilli, et neid paremini joonistada.

Jean François Millet töötas ka koos Vincent van Goghiga, ent nende sõprus katkes lahkhelide tõttu.

Millet' majamuuseum on Normandias La Hague'is.

## Looming

Viljapeade korjajad
* "Külvaja" (1850)
* "Viljapeade korjajad" (1857)
* "Õhtupalve"
* "Kaevajad"

## Välislingid

* Looming ja biograafia (*inglise keeles*)
# Marius Petipa

Marius Petipa
**Marius Petipa** (vene keeles Мариус Иванович Петипа *Marius Ivanovitš Petipa*; 11. märts 1818 Marseille – 14. juuli (vkj 1. juuli) 1910 Gurzuf, Tauria kubermang) oli prantsuse ja Keiserliku Venemaa balletitantsija, koreograaf ja ballettmeister.

Prantsusmaal balletitantsijana ja ballettmeistrina tegutsenud Petipa kutsuti 1847. aastal Peterburi Suure Teatri ballettmeistriks ja balletitantsijaks.
Petipa jäigi Venemaale, sidudes oma elu vene balletiga rohkem kui pooleks sajandiks.
Ta lavastas mitmes teatris, sealhulgas Maria Teatris ja Moskva Suures Teatris.

1894. aastal sai Petipa Vene Keisririigi alamaks.

## Isiklikku

Nii Marius Petipa isa Jean-Antoine Petipa kui ka vend Lucien Petipa olid balletitantsijad ja ballettmeistrid.

## Välislingid