Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Modell

Modell Gisele Bündchen
Carl Schweninger noorem, "Kunstnik ja tema modell"
**Modell** ehk **mannekeen** on inimene, kelle tööks on enda peal rõivaste, jumestuse, soengu või muude toodete demonstreerimine või ka kunstnikule (filmijale, fotograafile) poseerimine.

## Vaata ka

* Modellindus
* Supermodell
* Hollandi modellide loend
* Jaapani modellide loend
# Hentai

Näide heteroseksuaalsest hentai illustratsioonist.
Näide heteroseksuaalsest hentai illustratsioonist.
**Hentai** (jaapani keeles 変態) on pornograafiline anime, manga ja neil põhinevad arvutimängud (*eroge*).

Hentai võib eksisteerida erinevates meediumites, sealhulgas kunstiteostes.

Laiemas mõttes võidakse hentai all mõista mis tahes pornograafilist animafilmi.

Algne termin ei kirjelda pornograafia alamžanri, vaid pigem ebanormaalset seksuaalset iha või tegu (perverssus).

## Žanrid

Sageli esinevad žanrid| Jaapanikeelsed terminid | Ingliskeelsed terminid | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| *やおい / ボーイズ ラブ / ビーエル* | *Yaoi / shōnen-ai / Boy's Love* | Meeste homoseksuaalsus |
| *百合* | *Yuri / shōjo-ai / Girl's Love* | Naiste homoseksuaalsus |
| *ロリコン* | *Lolicon* | Keskendutakse alaealistele tüdrukutele, olgu nad siis homo- või heteroseksuaalsed. |
| *ショタコン* | *Shotacon* | Keskendutakse alaealistele poistele, olgu nad siis homo- või heteroseksuaalsed. |
| *爆乳* | *Bakunyū* | Suurte rindadega naised. Sõna võib otseses mõttes tõlkida kui "plahvatavad rinnad". |
| *猫耳* | *Catgirl/Nekomimi* | Naissoost inimesed, kellel on kassi omadused, näiteks kassi sabad, kõrvad ja vurrud. |
| *ふたなり* | *Futanari* | Kujutatakse naisi, kellel on fallilised suguelundid. |
| *近親相姦* | *Incest* | Intsest, seksuaalne tegevus pereliikmetega. |
| *寝取られ* | *Netorare* | Kaaslase petmine või truudusetus, "magades ära võetud", lühendatult NTR. |
| *触手責め* | *Tentacle erotica* | Kujutis kombitsatega olenditest ja koletistest, kes vägistavad tüdrukuid või seksivad nendega, harvem ka meestega. |
# Koroonapandeemia Austraalias

|  |
| --- |
| Koroonapandeemia Austraalias |
| Osa üleilmsest koroonapandeemiast |
|  |
| Kinnitatud nakkusjuhtumeid |
| Haigus | COVID-19 |
| Viirus | SARS-CoV-2 |
| Kestus | 25. jaanuar 2020 – |
| Asukoht |  Austraalia |
| Rahvaarv | 25 671 900 (31.03.2020) |
| Esmajuhtum | Victoria |
| Tagajärjed |
| Surmavusmäär | 2,32% (19.08.2021) |
| Ennetus |
| Haldusmeetmed | liikumis- ja kogunemis­piirangud |
| Vaktsineerituid (100) | 64,72 (20.08.2021) |
| Ametlik teave |
| Võrguteavikud | Coronavirus (COVID-19) |
|  Meediafailid Wikimedia Commonsis |

**Koroonapandeemia Austraalias** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapuhangust.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Victoria osariigis 25. jaanuaril 2020 Hiinast Wuhanist naasnud isikul.

## Andmestik

Mall:COVID-19 pandeemia andmed/haigusjuhtumid Austraalias

## Viited

## Välislingid

* Coronavirus (COVID-19) health alert by the Australian Government Department of Health
# Li Keqiang

| Li Keqiang 李克强 |
| --- |
|  |
| Hiina Rahvavabariigi peaminister |
| **Ametiaeg** 15. märts 2013 – 11. märts 2023 |
| Eelnev |
Wen Jiabao |
| Järgnev |
Li Qiang |
| Hiina Rahvavabariigi esimene asepeaminister |
| **Ametiaeg** 17. märts 2008 – 15. märts 2013 |
| Eelnev |
Wu Yi (asetäitja) |
| Järgnev |
Zhang Gaoli |
| Isikuandmed |
| Sünniaeg |
1. juuli 1955 Hefei, Anhui provints, Hiina |
| Surmaaeg |
27. oktoober 2023 (68-aastaselt) |
| Erakond |
Hiina Kommunistlik Partei |
| Elukoht |
Zhongnanhai |
| *Alma mater* |
Pekingi ülikool |

**Li Keqiang** (lihtsustatud hiina kirjas 李克强; traditsioonilises hiina kirjas 李克強; 1. juulil 1955 Hefei, Anhui provints – 27. oktoober 2023) oli Hiina poliitik, alates 15. märtsist 2013 kuni 11. märtsini 2023 Hiina RV valitsusjuht (Riiginõukogu esimees). Ta oli 2012–2022 Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee poliitbüroo alalise komitee liige.

Ta omandas 1995. aastal doktorikraadi majanduses.

Aastal 1998 nimetati ta 43-aastaselt Henani provintsi kuberneriks, millega ta oli noorim provintsikuberner Hiinas. Selles ametis oli ta kuni 2003. aastani. 2002–2004 oli ta ka Kommunistliku partei sekretär Henanis ning seejärel 2004–2007 Kommunistliku partei sekretär Liaoningi provintsis.

Aastatel 2008–2013 oli ta Hiina asepeaminister ning valiti seejärel Hiina Rahvavabariigi peaministriks.

Li juhtimise all tuli Hiina RV valitsus välja plaaniga Made in China 2025.

Märtsis 2022 teatas Li, et kui 2023. aasta märtsis tema ametiaeg peaministrina lõppeb, siis ta uueks ametiajaks ei kandideeri.

## Viited

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Wen Jiabao** | **Hiina Rahvavabariigi peaminister** 2013–2023 | Järgnev **Li Qiang** |
# Teenus

Kosmeetik värvib kliendi silmalauge
**Teenus** on immateriaalne kaup, mille abil rahuldatakse inimeste vajadusi.
Philip Kotleri definitsioon on, et teenus on tegevus või eelis, mida üks osapool võib teisele osutada. Teenusel pole esemelist vormi ja see ei saa olla kellegi omand.

Teenust pole võimalik ladustada ega ette toota, seda saab üle anda vaid teenindaja ja ostja kontakti korral. Teenus ei pruugi oma vormi säilitada ja kui teenus kliendile ei sobi, võib olla tegemist individuaalse sobimatusega teenuse osutamise ajal.

Teenused võivad olla suunatud kas isikule (notar, arst, kino) või objektile (parandustöökoda, reklaamiagentuur, valveteenus). Teenust võib osutada nii üksikisikule kui ka kollektiivile.

Majanduses on kolm sektorit: primaarne (põllumajandus, metsandus, kalandus), sekundaarne (töötlev tööstus) ja tertsiaarne sektor (teenindusettevõtted).

## Vaata ka

* Avalik teenus
* Sotsiaalteenus
* Ökosüsteemi teenused
* Teenusedisain
* Teenuse humaniseerimine digitaalses keskkonnas

## Viited
# Karma

---

**Karma** ehk **tegu** (sanskriti keeles *karma*; paali keeles *kamma*; tiibeti keeles *las*; hiina keeles 業 *ye*; jaapani keeles *gō*) on India päritolu õpetustes üks alusmõisteid, teo ja tagajärje üleüldine seadus.

Iga keha, kõne või meelega tehtud tegu kannab vastavaid tagajärgi ehk teovilju. Tegu võib olla mõtteline, sõnaline või kehaline. Inimese teod määravad tema surmaeelse teadvusseisundi ja ühtlasi selle, kas järgmine "elu" on eelmisega võrreldes halvem või parem.

Karma ei ole vältimatult või paratamatult saabuv sündmus, samuti ei ole karma samastatav 'saatuse' või 'karistusega' ega ole iseenesest halb ega hea.

## Hinduism

Hinduismis on karma seotud reinkarnatsiooniga: head teod eelmistes eludes toovad kaasa ümbersünni headesse oludesse ning halvad teod, vastupidi, halbadesse oludesse. See põhjuslikkus avaldub ka mõtetes, sõnades ja tegudes, mis on teisi ajendanud midagi tegema.

## Budism

Budismis algab virgumistee oma olukorra hindamisest ja karma seaduse mõistmisest.

Tegu ehk karma on budismis seotud *sankhara* (sanskriti keeles *saṃskārā*, paali keeles *sankhārā*) mõistega kui tegude tegemisele sundiva komponendiga isiksuse viie koostisosa hulgas.

Teo ja teovilja kontseptsioon tähendab üldiselt seda, et igal teol on tagajärg. Olenevalt tegudest on nende tagajärjed kas oskamatud ehk halvad või oskuslikud ehk head. Teovilja võib jagada kaheks: (1) teo vahetu tagajärg ja (2) harjumuse tekkimine, kalduvus sarnaseid tegusid uuesti teha. Inimene saab valida, milliseid tegusid ta teeb ja sellega oma teovilja ise määrata.

Parimate tegude hulka kuuluvad need, mis viivad vabanemisele. Budismi järgi on budad ja bodhisattvad vabanenud tegude ja teoviljade seadusest, kuna nad on jõudnud teadvuse kõrgeimasse seisundisse ning ei toimi enam teadvustamata tungide ajel, vaid üksnes kõikide olendite hüvangut taotleva teadvustatud kaastunde mõjul.

## Džainism

Džainismis mõistetakse tegu kui väga peent substantsi, mis tekib põhjuse ja tagajärje toimest ning määrib loomuldasa puhast hinge (sanskriti keeles *jīva*). Tegudest vabastab eneseohjeldamine (sanskriti keeles *saṃvara*), mis hõlmab üksinduses elamist, söögi ja muude kehavajaduste piiramist, mõtlust ja isetust.

## Muid käsitlusi

Populaarses kirjanduses väljendatakse tegude ja teoviljade seadust ka laensõna 'karma' abil. Halb tegu, eeskätt selline, mis kahjustab teisi olendeid, toob kaasa halva tagajärje, hea tegu aga hea tagajärje.

## Viited

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
# Tsuyoshi Kitazawa

Tsuyoshi Kitazawa|  |
| **Isikuandmed** |
| Täisnimi | Tsuyoshi Kitazawa |
| Sünniaeg | 10. august 1968  |
| Sünnikoht | Machida, Jaapan |
| Pikkus | 170 cm |
| Positsioon | poolkaitsja |
| **Klubikarjäär\ |
| Aastad | **Klubi** | **M** | **(V)** |
| 1987–1991 | Honda | 51 | (14) |
| 1991–2002 | Tokyo Verdy | 285 | (43) |
| **Koondisekarjäär** |
| Aastad | **Koondis** | **M** | **(V)** |
| 1991–1999 | Jaapan | 58 | (3) |
| \* Klubikarjääri all ainult liigamängud ja -väravad. |

**Tsuyoshi Kitazawa** (jaapani keeles 北澤 豪 *Kitazawa Tsuyoshi*; sündinud 10. augustil 1968 Machidas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär

Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1991–1999 58 mängu ja lõi kolm väravat.

| Jaapani jalgpallikoondis |
| --- |
| Aastad | Mänge | Värav |
| 1991 | 2 | 0 |
| 1992 | 11 | 1 |
| 1993 | 4 | 0 |
| 1994 | 7 | 1 |
| 1995 | 14 | 1 |
| 1996 | 5 | 0 |
| 1997 | 11 | 0 |
| 1998 | 3 | 0 |
| 1999 | 1 | 0 |
| Kokku | 58 | 3 |

## Välislingid

* Tsuyoshi Kitazawa veebisaidil National Football Teams (inglise)
# Rula

**Rula** (slängis skeit, inglise keeles *skateboard*) on spordivahend, mis koosneb neljast väikesest rattast ja lauast, mis algul valmistati vineerplaadist. Rula kasutatakse rulasõiduks ning sellega tehakse trikke.

## Rula ehitus

### Laud

Tänapäeval on rulalaua laius 7,2–9 tolli (18,29–22,86 cm) ja pikkus 2,5–3 jalga (76–91 cm). Rulalaua valmistamisel liimitakse kokku viis kuni üheksa kihti vineeri. Selle pinnale pressitakse nõod (inglise keeles *concave*).

### Libisemisvastane pind

Selleks, et rula pealispind ei oleks libe, on laud kaetud liivapaberiga, mille värv on enamasti must.

### Väändteljed

Trukid (toortõlge ingliskeelsest sõnast *trucks*) ühendavad rulalaua ratastega. Need on reeglina valmistatud alumiiniumist või alumiiniumisulamist. Laua alusplaadi külge kinnitatakse nelja kruviga trukk. Trukil on kaks toru. Üks on *kingpin*, mis hoiab tervet trukki koos. Teine asub *kingpin*'i kõrval, kuid pole plaadiga ühenduses ja aitab trukkidel mõlemas suunas keerata.

### Rattad

Selleks, et rula sõidaks, on vaja rattaid. Tänapäeval kasutatakse standardseid 100A kõvadusega ja 50–55 mm suurusega rattaid. 100A näitab ratta kõvadust (mida väiksem number, seda pehmem on ratas) ja 50–55 mm näitab ratta diameetrit. Tänapäeval valmistatakse rularattaid polüuretaanist.

### Laagrid

Veeremist võimaldavad kuullaagrid. Iga ratta sees on kaks laagrit. Seega vajab rula kokku kaheksat kuullaagrit. Laagrite veerevust saab määrata ABEC-klassidega. Poes müüakse ABEC standardi järgi laagreid kolm, viis ja seitse. On ka firmasid, mis ei kasuta ABEC süsteemi (näiteks Bones Bearings).

## Eestis

Eestis toodeti 1970. aastatel rulalaudu Pärnus ettevõttes Viisnurk ja teisi osi Võru Gaasianalüsaatorite tehases.

## Vaata ka

* Näpurula

## Viited
# Metsasarv

Metsasarv| Metsasarv |
| Liigitus |
Puhkpillid (vaskpuhkpill) / aerofonid |
| Diapasoon |
|  |

**Metsasarv** (itaalia *corno*) on vaskpuhkpill. Metsasarve otsene eelkäija oli jahisarv, mille särav kõla sarnanes trompeti omaga. Ajapikku muutus sarve huuliku ja kõlalehtri ehitus ning pilli tämber omandas pehmema värvingu.

Tänapäeval kasutatav metsasarv näeb välja toredasti rõngasse ja sõlme keeratud pika toruna. Metsasarve hoitakse mängimisel käes üpris eriliselt: klahvidel mängitakse vasaku käega, parem käsi asub vähem või rohkem kõlalehtri sees. Parema käega toetatakse pilli, mahendatakse tooni ja täpsustatakse häälestust. Metsasarve eelkäijateks on loomade sarvedest ja puust valmistatud jahisarved. Edaspidi hakati neid valmistama metallist ja toru painutati täisringiks.

Metsasarve toru pikkus on umbes 4 meetrit ja kõlalehtri läbimõõt 30 sentimeetrit. Õhusamba pikkuse muutmiseks on metsasarvel kolm või neli ventiili. Metsasarvel on koonushuulik.

Metsasarve ulatus on umbes 4 oktavit. Et tegemist on F-pilliga, siis kõlab see kvint madalamalt kui noodis kirjas. Noodid kirjutatakse üles peamiselt viiulivõtmes, madalamad ka bassivõtmes. Metsasarv on transponeeriv pill, see tähendab, et tema noodid ei kõla sellel kõrgusel, nagu need kirjas on. Tänapäevases orkestris kasutatakse peamiselt F- ja B-pille, neist esimene kõlab kvindi ja teine suure sekundi võrra madalamalt kui noodikirjas. Tänapäeval valmistatakse valdavalt nn topeltsarvi, milles on ühendatud mõlema varem kasutusel olnud metsasarve võimalused. Sellega on kadunud vajadus kasutada kahte instrumenti.

## Eestikeelne nimetus

Sõna "metsasarv" tõi tõlkelaenuna (saksa *Waldhorn)* eesti keelde heliloojast keeleteadlane Karl August Hermann, kes on tublisti üle saja tänapäevani vastu pidanud sõna autor. Sõna "metsasarv" võttis Hermann kasutusele 1887. aastal, kuid aastate jooksul tutvustas ta oma muusikaalastes kirjutistes veel selliseidki uudissõnu nagu "helilooja", "heliredel", "üksiklaul", "kirikulaul", "keelpill", "löökpill", "avamäng", "tiibklaver" jm.

## Vaata ka

* Metsasarvemängijate loend
* Tartu Metsasarveühing

## Viited
# Yesterday

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib laulust; Poola filmi kohta vaata artiklit Yesterday (film 1984).* |

---

**"Yesterday"** on Paul McCartney kirjutatud laul The Beatlesi 1965. aastal ilmunud albumilt "Help!".

Laul ilmus samal aastal singlina USA-s ja jõudis kiiresti Billboardi edetabelis esikohale.

Ajalehe Guardian 1999. aasta küsitluses tunnistati see 20. sajandi populaarseimaks lauluks.

1999. aastal saavutas "Yesterday" esikoha Eestis Raadio Uuno koostatud 2000 muusikateosest koosnevas edetabelis.

Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu 13. kohale.

Laulu on esitanud paljud artistid, teiste hulgas:

* Joan Baez
* Liberace
* Frank Sinatra
* Ray Charles
* Wet Wet Wet
* Plácido Domingo
* Boyz II Men
* David Essex
* Elvis Presley

Loost on tehtud palju töötlusi, arranžeeringuid ja ka paroodiaid. Eesti keeles esitas laulu esmakordselt Tiiu Varik. Paroodiatest on Eestis tuntuim "Eila veel" ansambli Propeller esituses.

## Välislingid

* Laulu sõnad
# Jane Birkin

Jane Birkin (1985)
Jane Birkin (1970)
**Jane Mallory Birkin** (14. detsember 1946 London – 16. juuli 2023 Pariis) oli briti-prantsuse laulja ja filminäitleja.

Näitlejana alustas ta karjääri väiksemate osatäitmistega Michelangelo Antonioni filmides "Blowup" (1966) ja "Kaleidoscope" (1966).

Lauljana saavutas ta tuntuse 1969. aastal lauluga "Je t'aime... moi non plus" albumilt "Jane Birkin/Serge Gainsbourg".

Tema abielust helilooja John Barryga sündis fotograaf Kate Barry (1967–2013).

Birkini kooselust Serge Gainsbourgiga (1928–1991) sündis laulja ja näitleja Charlotte Gainsbourg ning suhtest filmilavastaja Jacques Doilloniga näitleja ja filmilavastaja Lola Doillon.

Ta suri leukeemiasse ja on maetud Montparnasse'i kalmistule.
# Last Christmas

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on ansambli Wham! laulust; Birgit Õigemeele singli kohta vaata Last Christmas (Birgit Õigemeel)* |

---

"**Last Christmas**" on Briti popbändi Wham! laul, mis avaldati 1984. aastal. Laulu viisistas George Michael. Laul on üks populaarsemaid jõululaule.

## Kaverversioone

Laulule on kavereid teinud paljud artistid, näiteks

* 1999 Savage Garden
* 2008 Birgit Õigemeel (vaata "Last Christmas")
# Patsilöömine

Kaks inimest löövad patsu
**Patsi löömine** (ka **"Viska viis!"**) on käežest, mille käigus kaks inimest tõstavad korraga ühe käe üles ning löövad peopesad üksteisega kokku. Mõnikord kaasneb žestiga hüüdlause nagu "Viska viis!" või "Anna patsu!". Tavaliselt tehakse seda tervituseks, õnnitluseks või millegi tähistamiseks.

Selle tava päritolu kohta on palju lugusid, ilmselt esimene dokumenteeritud olukord, kus kaks inimest teineteisele "patsu lõid", oli 2. oktoobril 1977, kui Ameerika Ühendriikide pesapallurid Dusty Baker ja Glenn Burke mängul teineteist tervitasid.

## Viited
# Liilia

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on taimeperekonnast; eesnime kohta vaata Liilia (eesnimi); sümboli kohta vaata Liilia (heraldika)*  |

---

| Liilia |
| --- |
|  Hansoni liilia |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Üheidulehelised *Liliopsida*  |
| Selts |
Liilialaadsed *Liliales*  |
| Sugukond |
Liilialised *Liliaceae*  |
| Perekond | **LiiliaLilium* (L.) |

**Liilia** (*Lilium*) on liilialiste sugukonda liilialaadsete seltsi kuuluv taimeperekond.

Perekonda kuulub umbes 115 liiki.

## Liike

* *Lilium amabile* – sulnis liilia
* *Lilium amoenum* – meeldiv liilia
* *Lilium arboricola* – epifüütliilia
* *Lilium armenum* – armeenia liilia
* *Lilium auratum* – kuldvööt-liilia
* *Lilium ×aurelianense* – orleaani liilia
* *Lilium bakerianum* – Bakeri liilia
* *Lilium bolanderi* – Bolanderi liilia
* *Lilium brownii* – Browni liilia
* *Lilium bulbiferum* – tuliliilia
* *Lilium candidum* – madonnaliilia ehk valge liilia
* *Lilium hansonii* – Hansoni liilia
* *Lilium maculatum* – laiguline liilia
* *Lilium martagon* – kirju liilia, Eestis ilutaimena, vahel metsistub.
* *Lilium washingtonianum* – Washingtoni liilia
# Ülikool

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kõrgemast õppeasutusest; mündi kohta vaata artiklit Kahekroonine münt (1932)* |

---

Tartu Ülikool
**Ülikool** on kõrgem õppeasutus, millel on õigus anda teaduskraade. Eesti õigusaktides on ülikooli defineeritud kui õppe-, loome- ning teadus- ja arendusasutust, kus toimub kõrgharidusstandardile vastav õpe kõrgharidustaseme kolmel astmel.

Nii ei ole ülikoolid need kõrgkoolid, kus ei toimu doktoriõpet. Pidulikus esituslaadis (kõrgstiilis) on ülikooli kutsutud ladinakeelse väljendiga *alma mater* ('toitev ema'); vananenud kirjanduses on ülikooli asemel kasutatud ka sõna *suurkool*.

Maailma vanimaks ülikooliks peetakse 859. aastal asutatud al-Qarawiyyini ülikooli Fèsi linnas Marokos.

Esimesed Euroopa ülikoolid asutati 12. sajandil majanduslikult paremal järjel olevates maades, näiteks Prantsusmaal ja Itaalias. Euroopa vanimaks ülikooliks loetakse kas 1088. või 1119. aastal asutatud Bologna ülikooli.

Ameerika vanimaks ülikooliks on aastal 1540 Mehhikos asutatud Michoacáni Ülikool. Vanimate hulka kuuluvad ka San Marcose Ülikool Peruus ja Mehhiko Ülikool, mis mõlemad on asutatud 1551. aastal.

## Vaata ka

* ülikoolide loend
* akadeemilised tavad
* teaduskraad
* kõrgkoolide pingerida
* vabad kunstid
* ülikooliraamatukogu
* eraülikool
* kool

## Viited

## Välislingid

* Academic Ranking of World Universities - 2011
# Billboard

**Billboard** on New Yorgi ettevõtte Prometheus Global Media väljaantav meelelahutusajakiri, mis avaldab uudiseid, arvamusartikleid, arvustusi ja muusikaedetabeleid (Billboard Hot 100 ja Billboard 200). Sama kaubamärgi all korraldatakse üritusi, antakse välja muid väljaandeid ja tehakse telesaateid.

Ajakiri hakkas ilmuma 1894. aastal ja algselt keskendus reklaamplakatitele (billboards). Alles 20. sajandi alguses hakkas see järjest enam kajastama muusikat ja meelelahutust.

2014. aastal oli ajakirja trükiarv ligi 17 000.

Mõju muusikatööstusele
Billboardi tabelisse jõudmine võib muuta artisti karjääri — see on tööstuse ametlik mõõdupuu, mida jälgivad nii plaadifirmad kui ka fännid.

Sisu
Lisaks edetabelitele avaldab Billboard muusikauudiseid, intervjuusid, arvustusi ja korraldab ka Billboard Music Awards üritust.

## Välislingid

* Koduleht
# Kriitik

Üks Eesti tuntumaid kriitikuid oli Friedebert Tuglas.
**Kriitik** on inimene, kes avaldab avalikkuses, tavaliselt eelkõige ajakirjanduses, järjepidevalt oma põhjendatud seisukohti arvustustes kirjanduse, teatri, filmi, muusika või mõne muu kunstivaldkonna kohta. Üldjuhul peetakse kriitikuteks eelkõige inimesi, kelle arvamusi ajakirjandus tasustab, kuid aina enam hägustub piir kutseliste kriitikute ja nn kodanikuajakirjanduse, sh blogijate vahel. Kriitik võib, kuid ei pruugi olla vastava erialaharidusega; tihti tegelevad kriitikaga vastava valdkonna teadlased. Sageli ei praktiseeri kriitikud ise oma kritiseeritavas valdkonnas, et säilitada neutraalsus, kuid niisugune hoidumine ei ole absoluutne reegel. Valdkondade järgi liigitatakse kriitikuid näiteks teatrikriitikuteks, kirjanduskriitikuteks ja muusikakriitikuteks, kunstikriitikuks nimetatakse kujutavale kunstile spetsialiseerunud kriitikut.

Eesti tuntumate kirjanduskriitikute hulka on kuulunud näiteks Friedebert Tuglas, Ain Kaalep, Mihkel Mutt ja Maire Liivamets, filmikriitikute hulka Jaan Ruus, Ilmar Raag ja Kristiina Davidjants, muusikakriitikute hulka Karl Leichter, Evi Arujärv, Tõnis Erilaid ja Siim Nestor, teatrikriitikute hulka Artur Adson, Ülo Tonts ja Elem Treier.

## Vaata ka

* Kultuurikriitik
# Suhtlusvõrgustik

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib suhtlusvõrgustikust Internetis; sotsioloogia mõiste kohta vaata artiklit Sotsiaalne võrgustik; filmi kohta vaata artiklit Sotsiaalvõrgustik (film)* |

---

Ülaltoodud animatsioon kujutab erinevate sotsiaalsete objektide vahelisi suhteid. Kasutaja **Eeva** (*Eva*) on **Aadama** (*Adam*) ja **Kati** (*Kate*) sõber (*friend*), kusjuures **Aadam** ja **Kati** ei ole omavahel sõbrad, neil on aga ühine sõber **Eeva**. **Peetri fotole** (*Peter's photo*) andsid hinnangu paljud kasutajad, see meeldis (*like*) ka **Eevale**. **Eeva** kuulab (*listen*) ka **Last.fm-i** raadiot ja vaatab (*watch*) videoid **Youtube'istSuhtlusvõrgustik** ehk **sotsiaalvõrgustik** on erinevate sotsiaalsete objektide vaheliste suhete ülesehitamiseks, kajastamiseks ja korraldamiseks mõeldud platvorm, veebiteenus või veebisait. Suhtlusvõrgustikke näitlikustavad sotsiaalsed graafid.

## Suhtlusvõrgustike loend

* aNobii
* aSmallWorld
* Badoo
* Cloob
* Diaspora
* Facebook
* Foursquare
* Friendica
* FriendFeed
* Friendster
* GayRomeo
* Google+
* Habbo
* Instagram
* Last.fm
* LinkedIn
* Mastodon
* Meetup
* mixi
* MySpace
* Netlog
* Ning
* Orkut
* Pheed
* Rate.ee
* ResearchGate
* Skyrock
* Socialgo
* Social Network Poisoning
* Spaces
* Twitter
* Tumblr
* US Intelligence Community A-Space
* Viadeo
* Wiser.org
* Vine

## Vaata ka

* Dynamic Spread of Happiness in a Large Social Network: Longitudinal Analysis over 20 Years in the Framingham Heart Study
* "Ihu ja hingega internetis: kuidas mõista sotsiaalmeediat?" Katrin Tiidenberg. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2017, 363 lk; ISBN 978-9985-58-838-3
# Đồng Nai provints

| Đồng Nai provints |
| --- |
|

---

 |
| vietnami Tỉnh Đồng Nai |
|

---

 |
|
Pindala: 12 737 km² |
|
Elanikke: 4 576 125 (2025) |
|
Rahvastikutihedus: 359 in/km² |
|
Keskus: Trấn Biên |
|  |

**Đồng Nai provints** (vietnami keeles Tỉnh Đồng Nai) on 1. järgu haldusüksus Vietnamis, Hồ Chí Minhist kirdes. Provints piirneb põhjas Laosega, idas Lâm Đồngi provintsiga, lõunas ja edelas Hồ Chí Minhi linnaga ning läänes Tây Ninhi provintsiga. Provintsi halduskeskus on Trấn Biên. 2025. aastal liideti Đồng Nai provintsiga Bình Phướci provints.

Đồng Nai on pinnamoelt mitmekesine: piirkonnas on nii tasandikke kui ka mägiseid alasid, läbivad mitmed jõed, sealhulgas Đồng Nai jõgi, mis on provintsi jaoks oluline veekogu ja transpordivõimalus.

Majandus põhineb tööstusel, põllumajandusel ja teenindusel, kuid Đồng Nai on ka oluline transporti ja kaubandust toetav keskus, tänu lähedal asuvale Hồ Chí Minhi linnale ja arenenud infrastruktuurile.

## Vaata ka

* *Oligodon cattienensis*
# Omakapital

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ettevõtte vara ja kohustuste vahest, üksikisiku vara ja kohustuste vahe kohta vaata artiklit puhasväärtus.* |

---

**Omakapital** ehk **netovara** on vara väärtuse ja kohustiste vahe.

Omakapital ehk netovara on jääkosalus raamatupidamiskohustuslase varades pärast tema kõigi kohustiste mahaarvamist.

Äriühingu omakapitali moodustavad omanike investeeritud kapital (osakapital), kasutamata kasumi jääk ja reservkapital.

Eesti Vabariigi äriseadustik sätestab äriühingute omakapitalile miinimumnõuded. Kui omakapital langeb alla nõutava miinimumi, siis on ettevõte kohustatud ette võtma ühe järgmistest sammudest: viima omakapitali ja osakapitali suhte seadusega vastavusse, otsustama äriühingu lõpetamise, ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise või esitama pankrotiavalduse.

## Vaata ka

* Osakapital

## Viited