# 1991

◄ |
19. sajand |
**20. sajand**
| 21. sajand

◄ |
1960. aastad |
1970. aastad |
1980. aastad |
**1990. aastad**
| 2000. aastad
| 2010. aastad

◄◄ |
◄ |
1987 |
1988 |
1989 |
1990 |
**1991**
| 1992
| 1993
| 1994
| 1995
| ►
| ►►

Sündinud · Surnud

**1991. aasta** (**MCMXCI**) oli 20. sajandi 91. aasta.

## Sündmused maailmas

### Jaanuar

* 1. jaanuar – Tšehhoslovakkia sai Poola järel teiseks Ida-Euroopa riigiks, mis loobus plaanimajandusest.
* 9. jaanuar – Genfis kohtusid Ameerika Ühendriikide välisminister James Baker ja Iraagi välisminister Tariq Aziz. Iraak keeldus oma vägesid Kuveidist välja viimast.
* 13. jaanuar – Vilniuse veresaun, Leedus Vilniuse teletorni juures ründasid ööl vastu 13. jaanuari dessantväelased ja eriüksus Alfa relvastamata rahvamassi. Surma sai 14 inimest, vigastada ligi 1000.
* 14. jaanuar – Riias Vecmilrgavise silla juures tulistas Riia OMON silla kaitsjaid. Õhtul korrati rünnakut.
* 17. jaanuar – USA ja liitlasväed alustasid õhurünnakutega sõda Iraagi vastu. Algas lahesõda Kuveidi vabastamiseks.
* 26. jaanuar – Somaalias kukutati võimult president Siad Barre ning algas kodusõda.
* 29. jaanuar – lahesõda: Iraagi väed ründasid Saudi Araabia Khafji linna, algatades Khafji lahingu. Saudi Araabia ja Ameerika Ühendriikide sõjaväed vallutasid linna 1. veebruariks tagasi.

### Veebruar

* 1. veebruar – USAiri lend 1493: Los Angelese rahvusvahelise lennujaama maandumisrajal põrkasid lennujuhi eksimuse tõttu kokku kaks lennukit. Hukkus 35 inimest.
* 7. veebruar – lahesõda: maaväed ületasid Saudi Araabia ja Kuveidi piiri.
* 15. veebruar – Tšehhoslovakkia, Ungari ja Poola asutasid Visegrádi grupi
* 19. veebruar – Boriss Jeltsin kutsus Mihhail Gorbatšovi üles tagasi astuma, väites, et viimane ohverdab võimu säilitamise nimel reformid.
* 22. veebruar – lahesõda: Iraak nõustus Nõukogude Liidu pakutud vaherahuettepanekuga. Ameerika Ühendriigid lükkasid selle tagasi ja andsid Iraagile 24 tundi aega oma väed Kuveidist välja viia.
* 26. veebruar – lahesõda: Iraak teatas, et viib oma väed Kuveidist välja. Lahkuvad Iraagi väed süütasid Kuveidi naftaväljad ning Ühendriigid jätkasid õhurünnakutega.
* 27. veebruar – lahesõda: Ameerika Ühendriigid teatasid, et Iraak on võidetud, ning käskisid relvajõududel lahingutegevuse peatada.

### Märts

* 3. märts – Lätis ja Eestis toimus iseseisvusreferendum. Mõlema riigi valijad pooldasid iseseisvust.
* 6. märts – India peaminister Chandra Shekhar astus tagasi.
* 15. märts – Kuveidi emiir Jaber Al-Ahmad Al-Sabah naasis kodumaale.
* 23. märts – Sierra Leones algas kodusõda.

### Aprill

* 5. aprill – kosmosesüstik Atlantis startis 37. süstikumissioonile, lastiks gammakiirgust uuriv observatoorium.
* 9. aprill – Poolast lahkusid esimesed Nõukogude väed.
* 10. aprill – Itaalias Livorno lähistel põrkasid tihedas udus kokku reisilaev ja tanker. Hukkus 140 inimest.
* 12. aprill – avati Varssavi börs.
* 16.–18. aprill – Mihhail Gorbatšov tegi esimese Nõukogude Liidu juhina riigivisiidi Jaapanisse.
* 26. aprill – Esko Aho sai 36-aastaselt Soome ajaloo noorimaks peaministriks.
* 29. aprill – Bangladeshi tabanud tsüklonis hukkus 138 000 inimest.

### Mai

* 15. mai – Édith Cresson sai Prantsusmaa ajaloo esimeseks naispeaministriks.
* 18. mai – Somaalimaa kuulutas ennast iseseisvaks. Ükski riik ja organisatsioon pole Somaalimaa iseseisvust tunnustanud.
* 19. mai – Horvaatia iseseisvusreferendumi tagajärjena kuulutab Horvaatia end iseseisvaks.
* 21. mai – Indias hukkus atentaadis endine peaminister Rajiv Gandhi.

### Juuni

* 8. juuni – Pakistanis Ghotki linnas põrkas täiel kiirusel kihutav reisirong kokku jaamas seisnud kaubarongiga, hukkus vähemalt 100 inimest.
* 12. juuni – Boriss Jeltsin valiti Vene NFSV presidendiks.
* 20. juuni – Saksamaa seadusandjad otsustasid napi häälteenamusega pealinna tagasiviimise Berliini.

### Juuli

* 10. juuli – Boriss Jeltsin vannutati ametisse esimese valitud Venemaa presidendina.

### August

* 4. august – kosmosesüstiku Atlantis pardalt saadeti Maale esimene e-kiri kosmosest.
* 16. august – Mihhail Gorbatšov kutsus Baltimaade liidreid 20. augustiks Novo-Ogorjovosse liidulepingut sõlmima.
* 19. august – Nõukogude Liidus algas riigipöördekatse.
* 20. august – Eesti taasiseseisvus.
* 22. august – Island tunnustas esimese riigina Balti riikide iseseisvust.
* 24. august – Ukraina taasiseseisvus.
* 27. august – Mihhail Gorbatšov pöördus liiduvabariikide poole üleskutsega säilitada sõjaline ja majanduslik liit.

### September

* 9. september – Tadžikistan kuulutas end iseseisvaks.
* 17. september – Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Eesti, Läti, Leedu, Marshalli Saared ja Mikroneesia Liiduriigid võeti ÜRO-sse vastu.
* 19. september – Alpidest leiti Ötzi.

### Oktoober

* 1. oktoober – Jugoslaavia armee piiras sisse Dubrovniki, algatades Dubrovniki piiramise. Piiramine lõpetati 31. mail 1992.
* 14. oktoober – Eesti sai UNESCO liikmeks.
* 27. oktoober – Poolas toimusid esimesed vabad parlamendivalimised.
* 29. oktoober – USA kosmosesond Galileo tegi esimese lähifoto asteroidist (951 Gaspra).

### November

* 6. november – NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee lõpetas ametlikult tegevuse.

### Detsember

* 1. detsember – Ukraina NSV elanikud hääletasid referendumil Nõukogude Liidust lahkulöömise poolt.
* 8. detsember – Venemaa, Valgevene ja Ukraina moodustasid Belovežjes Sõltumatute Riikide Ühenduse.
* 15. detsember – Punasel merel uppus reisilaev Salem Express. Hukkus üle 450 inimese.
* 23. detsember – Mihhail Gorbatšov andis Boriss Jeltsinile üle Nõukogude Liidu tuumakoodid.
* 26. detsember – Nõukogude Liidu Ülemnõukogu otsustas formaalselt Nõukogude Liidu ja iseenda laiali saata.
* 31. detsember – Nõukogude Liit lakkas olemast.

## Sündmused Eestis

Eesti piir Narvas
Missivõistlus "Miss Baltic Sea 91" Tallinnas
* 7. jaanuar – Tallinnas Tõnismäel avati mälestussammas Paul Keresele (Paul Kerese monument).
* 15. jaanuar – Vene NFSV president Boriss Jeltsin tegi visiidi Tallinna.
* 15. jaanuar – Toompeal toimus nõukogudemeelsete miiting.
* 25. jaanuar – Tallinnas leiti surnuna Paldiski mnt 80 juures asuvalt tühermaalt Rootsi ehitus- ja puidutööstuse ametühingute liidrid ning Sotsiaaldemokraatliku Partei liikmed Bertil Whingberg (55) ja Ove Fredriksson (50). Ohvrite surma oli põhjustanud külmumine.
* 3. märts – Eestis toimus iseseisvusreferendum.
* 2. aprill – Eestis läksid ulatusliku hinnatõusuga kallimaks rongi-, bussi- ja lennukipiletid, rõivad, jalatsid ja sõiduautod.
* 17. aprill – Tallinnas rajati Jaan Tõnissoni Instituut.
* 6. mai – Tartus toimunud NSV Liidu meistrivõistluste finaalis korvpallis võitis Tallinna Kalev Leningradi Spartaki ja tuli viimaseks NSV Liidu meistriks korvpallis.
* 19. mai – NSV Liidu OMON-i eriüksus ründas ja rüüstas Võrumaal Luhamaa piiripunkti
* 23. juuni – Väike-Maarjas taasavati Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas.
* 19. august – Nõukogude Liidus algas riigipöördekatse; Tallinna poole hakkasid liikuma sõjaväekolonnid. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu avaldusega riigipöörde kohta Nõukogude Liidus otsustati erakorralised volitused anda Eesti Vabariigi Erakorralisele Kaitsenõukogule.
* 20. august – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis vastu "Otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest".
* 27. august – Euroopa Liidu ja Eesti vahel seati sisse diplomaatilised suhted.
* 8. september – Tallinna lauluväljakul toimus suurüritus "Vabaduse laul".
* 10. september – Eesti sai Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi liikmeks.
* 11. september – Patarei vanglas hukati mahalaskmise teel Rein Oruste. Oruste on ainus surmamõistetu, kelle karistus on taasiseseisvunud Eestis täide viidud.
* 13. september – alustas tööd Põhiseaduse Assamblee. Selle juhatajaks valiti Tõnu Anton.
* 17. september – Eesti sai ÜRO liikmeks.
* 30. september – Tartus alustas tööd Raadio Tartu.
* 1. oktoober – käibele tulid Eesti postmargid.
* 1. oktoober – moodustati Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut
* 4. oktoober – valitsus otsustas kutsuda Eesti kaitsejõududesse aastatel 1965–1973 sündinud noored.
* 17. oktoober – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis vastu maareformiseaduse.
* 19. oktoober – asutati Eesti Kodanike Keskerakond.
* 6. november – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu tegi põhimõttelise otsuse taastada 1938. aasta kodakondsusseadus.
* 23. november – üheksa kõrgkooli üliõpilaskonna algatusel asutati Eesti Üliõpilaskondade Liit, mille juhatusse valiti Sulev Alajõe, Agu Vahur ja Kaarel Tarand.
* 1. detsember – loodi Eesti lennufirma Estonian Air.
* 11. detsember – Abja-Paluoja sai omavalitsusliku alevi staatuse.
* Asutati Aardla järve kaitseala.
* Likvideeriti Aaspere mõisas asunud lastekodu.

## Sündinud

 *Pikemalt artiklis Sündinud 1991*
* 12. jaanuar – Pixie Lott, inglise laulja
* 10. veebruar – Emma Roberts, USA näitleja
* 20. mai – Henrik Ojamaa, Eesti jalgpallur
* 23. mai – Lena Meyer-Landrut, Saksamaa laulja
* 16. juuli – Iiris Vesik, eesti laulja
* 10. november – Elina Netšajeva, eesti laulja
* 24. detsember – Louis Tomlinson, inglise poplaulja (One Direction)

## Surnud

 *Pikemalt artiklis Surnud 1991*
* 12. jaanuar – Lannie Balcom, ameerika modell (*Playboy Playmate)*
* 15. jaanuar – Vello Saage, eesti õpetaja
* 17. jaanuar – Olav V, Norra kuningas
* 17. jaanuar – Giacomo Manzù, itaalia kunstnik
* 23. jaanuar – Northrop Frye, Kanada kirjandusteadlane
* 14. veebruar – Vello Viisimaa, eesti opereti- ja estraadinäitleja
* 22. veebruar – Valdur Hannula, Eesti ratsutaja
* 2. märts – Serge Gainsbourg, prantsuse laulja
* 2. märts – William Heinesen, kirjanik
* 24. märts – Erich Kübarsepp, Eesti spordipedagoog
* 25. märts – Aleksander Sagim, eesti majandusteadlane
* 1. aprill – Martha Graham, USA tantsija ja koreograaf
* 3. aprill – Graham Greene, inglise kirjanik
* 4. aprill – Max Frisch, šveitsi kirjanik
* 19. aprill – Armas Luige, eesti ehitusinsener
* 20. aprill – Don Siegel, USA filmilavastaja
* 20. aprill – Jumdžagijn Tsedenbal, Mongoolia poliitik
* 3. mai – Jerzy Kosiński, kirjanik
* 21. mai – Rajiv Gandhi, India poliitik
* 23. mai – Boris Indre, Eesti korvpallur
* 1. juuni – Wolfgang Stegmüller, filosoof
* 3. juuni – Voldemar Roolaan, Eesti maadleja
* 6. juuni – Stan Getz, USA saksofonist
* 10. juuni – Vercors, prantsuse kirjanik
* 19. juuni – Jean Arthur, USA filminäitleja
* 26. juuni – Elmar Tambek, eesti poliitik
* 29. juuni – Henri Lefebvre, prantsuse sotsioloog ja filosoof
* 18. juuli – Valve Kikas, eesti ehitusinsener
* 24. juuli – Isaac Bashevis Singer, kirjanik, Nobeli auhinna laureaat 1978
* 25. juuli – Lazar Kaganovitš, Nõukogude Liidu poliitik
* 12. august – Ivan Kožedub, sõjaväelendur
* 22. august – Boriss Pugo, Nõukogude Liidu poliitik
* 30. august – Jean Tinguely, šveitsi kunstnik
* 2. september – Alfonso García Robles, Mehhiko diplomaat ja poliitik, Nobeli rahuauhinna laureaat
* 4. september – Ülo Keedus, eesti purilendur ja filmioperaator
* 28. september – Miles Davis, USA muusik
* 12. oktoober – Arkadi Strugatski, vene kirjanik
* 17. oktoober – Tennessee Ernie Ford, USA muusik
* 24. oktoober – Sergei Ahromejev, Nõukogude sõjaväelane
* 24. oktoober – Gene Roddenberry, USA stsenarist ja produtsent
* 7. november – Tom of Finland, soome kunstnik
* 9. november – Ahto Haabjärv, eesti laulja
* 9. november – Yves Montand, itaalia päritolu prantsuse näitleja ja laulja
* 14. november – Tony Richardson, inglise filmilavastaja
* 18. november – Gustáv Husák, Tšehhoslovakkia president
* 20. november – Johan Ungerson, eesti poliitik
* 23. november – Klaus Kinski, näitleja
* 24. november – Freddie Mercury, laulja
* 27. november – Arnold Felix Karu, eesti bibliofiil
* 7. detsember – Gordon Pirie, Suurbritannia jooksja
* 27. detsember – Gunnar Holm, eesti auto- ja motosportlane

## Nobeli auhinnad

* füüsika – Pierre-Gilles de Gennes
* keemia – Richard Ernst
* meditsiin – Erwin Neher, Bert Sakmann
* kirjandus – Nadine Gordimer
* rahu – Aung San Suu Kyi
* majandus – Ronald Coase

## Viited