Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kirsti Sparboe

Kirsti Sparboe
**Kirsti Sparboe** (7. detsember 1946 Tromsø – 19. juuni 2026) oli Norra laulja.

1965. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Karussell", 1967. aastal lauluga "Dukkemann" ja 1969. aastal lauluga "Oj, oj, oj, så glad jeg skal bli".

1970. aastal pidi ta samuti võistlusel osalema, kuid Norra loobus sel aastal protestina eelneva aasta skandaalse punktisüsteemi vastu.

Lisaks Eurovisioonile salvestas Sparboe hulgaliselt poplaule, esines muusikalides ja televisioonis ning tegutses hiljem ka Saksamaal, kus tal oli omaette fännibaas.

## Albumid ja kogumikud

* "Kirsti Sparboe" (1965)
* "Livet er herlig" (1968)
* "Tre i parken" (1968; koos Arne Bendikseni ja Oddvar Sannega)
* "Dager med deg" (1972; Spellemannprisen)
* "Vinterland" (1972)
* "Ikke stå og frys: 46 høydepunkter 1964–94" (1995; CD kogumikplaat)

## Viited
# Carlo Ginzburg

Carlo Ginzburg, 2013
**Carlo Ginzburg** [k'arlo g'intspurg] (15. aprill 1939 Torino – 17. juuni 2026) oli juudi päritolu Itaalia ajaloolane, üks mikroajaloo kui uurimissuuna algatajaid. Ta oli Leone Ginzburgi ja Natalia Ginzburgi poeg.

Ta oli 1970–1988 Bologna ülikooli professor ja hiljem California Ülikooli Los Angeleses professor.

Ginzburg on uurinud peamiselt rahvakultuuri, eriti nõiakunsti, religiooni ja maagia käsitust selles. Tema kuulsaim teos on "Juust ja vaglad: ühe 16. sajandi möldri maailm" (see ilmus eesti keeles 2000. aastal, kirjastus Varrak), mis käsitleb ketserina süüdi mõistetud möldri Menocchio religioosseid arusaamu ning mida on peetud ka esimeseks mikroajaloo teoseks. Ta on uurinud 16. ja 17. sajandi Itaaliat, religioosseid teisitimõtlejaid, nõiaprotsesse, ikonograafiat ja historiograafiat. Ta on kirjutanud metodoloogilisi ja ajalooteoreetilisi töid, kus ta on püüdnud ühendada kunstiajalugu (Giovanni Morelli), kriminoloogiat (Sherlock Holmes) ja psühhoanalüüsi (Sigmund Freud), ning lahendada ratsionalismi ja irratsionalismi vastuolu.

Seoses nõiaprotsessidega on ta rääkinud Euroopa šamanismist.

Raamatuga "Il giudice e lo storico" püüdis ta edutult saavutada Adriano Sofrile omistatud mõrva uut uurimist ning üldisemalt võrdles ajaloolase ja kohtuniku tööd.

Carlo Ginzburg käis Eestis 2014. aasta septembris, esinedes loengutega Tallinnas ja Tartus.

## Tunnustus

* 2010 – Balzani auhind
* 2013 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks

## Teoseid

* *I benandanti*. Ricerche sulla stregoneria e sui culti agrari tra Cinquecento e Seicento*, Einaudi, 1966, uustrükid 1972, 2002*
* *Il formaggio e i vermi. Il cosmo di un mugnaio del Cinquecento*, Einaudi, 1976, uustrükid 1999, 2009 (eesti keeles *Juust ja vaglad*, 2000
* *Il giudice e lo storico. Considerazioni in margine al processo Sofri*, Einaudi, 1991, uustrükk Feltrinelli, 2006

### Eesti keeles ilmunud kirjutised

* *Juust ja vaglad: ühe 16. sajandi möldri maailm*. Tallinn: Varrak, 2000.
* *Ajalugu, retoorika, tõendus*. Tuna 4/2003, lk 100–118.
* *Ükski saar pole saar: Neli pilguheitu inglise kirjandusele globaalsest vaatenurgast.* Inglise keelest tõlkinud Aet Varik, intervjuu autoriga Marek Tamm. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2014.

## Välislingid

* Garlo Ginzburgi esinemine Tartus semiootika osakonnas 24. sept. 2014
* Marek Tamm, "Carlo Ginzburg ja praktiline ajalooteooria". Tuna 4/2003, lk 119–122.