Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Suure slämmi turniirid

---

**Suure slämmi turniirideks** (ingliskeelne nimetus *Grand Slam tournaments*) nimetatakse tennises nelja kõige tähtsamat iga-aastast turniiri. Nendeks on Austraalia lahtised meistrivõistlused (Australian Open), Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused (Roland Garros), USA lahtised meistrivõistlused (US Open) ning Suurbritannia lahtised meistrivõistlused (Wimbledon). Suure Slämmi turniiridel jagatakse kõige rohkem edetabelipunkte ja auhinnaraha.

Enim suure slämmi turniire on meestest võitnud Rafael Nadal (18), Roger Federer (17) ja Pete Sampras (14). Naistest on enim võite Margaret Smith Courtil (24 võitu), Steffi Grafil on 22 võitu.

## Suur slämm ja kuldne slämm

Suureks slämmiks nimetataks seda, kui mängija võidab kõik neli suure slämmi turniiri ühe aasta sees. Esimesena sai sellega hakkama Donald Budge 1938. aastal. 1962. ja 1969. aastal tegi suure slämmi Rod Laver.

Naistest on tennises suure slämmi võitnud Maureen Connolly (1953), Margaret Smith Court (1970) ja Steffi Graf (1988). Steffi Graf võitis samal aastal ka olümpiamängude üksikmängu turniiri. Sellest ajast pärineb ka kuldse slämmi termin. Graf on ainus üksikmängija, kes on kalendriaasta jooksul võitnud kõik viis nimetatud turniiri.

Superslämmiks nimetataks kuue turniiri ehk mainitutele lisaks ka aastalõputurniiri võitmist.

## Viited
# Keiko Fujimori

| Keiko Fujimori |
| --- |
|  |
| *Fuerza Popular* president |
| Ametis |
| **Ametisse asumise aeg** 22. juuli 2009 |
| Peruu Kongressi liige |
| **Ametiaeg** 26. juuli 2006 – 26. juuli 2011 |
| Isikuandmed |
| Sünninimi |
Keiko Sofía Fujimori Higuchi |
| Sünnikoht |
25. mai 1975  |
| Vanemad |
Alberto Fujimori |
| *Alma mater* |
Bostoni Ülikool |
| Autogramm |  |

**Keiko Sofía Fujimori Higuchi** (sündinud 25. mail 1975) on Peruu poliitik.

Ta on endise Peruu presidendi Alberto Fujimori tütar. Pärast oma vanemate abielulahutust täitis ta aastatel 1994–2000 Peruu presidendi abikaasa kohuseid.

Keiko Fujimori on lõpetanud 1997. aastal Bostoni Ülikooli ärijuhtimise alal.

Ta on alates 2006. aastast parlamendi liige. 2010. aastal asutas ta partei Fuerza 2011.

Aprillis 2011 peetud presidendivalimiste esimeses voorus sai ta 23,5% häältest ning oli 5. juunil 2011 peetud teises voorus vastamisi esimeses voorus 31,7% häältest saanud Ollanta Humalaga. Presidendiks valiti Ollanta Humala, kes sai 51,34% häältest.

## Välislingid

* Koduleht
# 2026. aasta Afganistani-Pakistani sõda

21. veebruaril 2026 viisid Pakistani õhuväed (PAF) läbi õhurünnakuid Afganistani Nangarhāri, Paktīkā ja Khōsti provintside kohal, mille eesmärk oli sihtida seitset väidetavat Pakistani Talibani (TTP) ja Islamiriigi Khorāsāni provintsi (ISIS-K) mässuliste laagrit kolmes provintsis kättemaksuks hiljutiste terrorirünnakute eest Islamabadis, Bajauris ja Bannus, milles Pakistan süüdistas Afganistani Ţālebāni.
# Myanmari kodusõda

---

| Myanmari kodusõda |
| --- |
|
Osa Myanmari konfliktist |
| Olukord 9 jaanuaril 2024:
██ Sõjavägi ja liitlased
██ Rahvakaitsevägi ja liitlased
██ Katšini Iseseisvusarmee
██ Kareni Rahvavabastusarmee ja liitlased
██ Ta'angi Rahvavabastusarmee
██ Myanmari Rahvusliku Demokraatliku Liidu Armee
██ Arakani Armee
██ Šani Osariigi Armee – Lõuna
██ Karenni vastupanujõud
██ Ühendatud Wa Osariigi Armee
██ Tšini vastupanujõud ja liitlased
██ Zomi Revolutsiooniarmee
██ Mittekombatantidest etnilised relvajõud |
| Toimumisaeg |
5. mai 2021 – |
| Toimumiskoht |
Myanmar |
| Hetkeseis |
Kestev |
| Territoriaalsed muudatused | * Tatmadaw kontrollib 72–220 riigi 330-st linnast, suuremad asulad on endiselt armee käes
* Mässulised on vallutanud kaks suuremat linna
* Kuulutatakse välja Tšinlandi Riik
 |
| Osalised |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Riigihaldusnõukogu |  Rahvusliku Ühtsuse Valitsus |

 |
| Väejuhid või liidrid |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Min Aung Hlaing |  Duwa Lashi La |

 |
| Jõudude suurus |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Kokku u 150 000 sõjaväelast (sh 70 000 sõdurit; Tatmadaw, mai 2023) | 65 000 (Rahvavabastusjõud, november 2022) 100 000+ (muud grupid) |

 |
|

---

45 264 hukkunut (12. jaanuar 2024) |

**Myanmari kodusõda** (ka **Myanmari kevadrevolutsioon** või **rahva kaitsesõda**) on käimasolev kodusõda, mis lahvatas kui aastakümneid kestnud mässud 2021. aasta sõjaväelise riigipöörde ja sellele järgnenud meeleavalduste vägivaldse mahasurumise järel eriti akuutseks muutusid. Jaanuariks 2024 olid tuhanded sõdurid alla andnud, kuus kindralit ja tuhanded sõdurid olid alistunud ilma võitluseta. Samas on riigipöörde taga olnud jõud endiselt hästi organiseeritud ja varustatud ning saavad välisabi.

Septembriks 2022 oli tekkinud 1,3 miljonit riigisisest põgenikku ning hukkunud üle 13 000 lapse. Märtsis 2023 hindas ÜRO, et pärast riigipööret on 17,6 miljonit elanikku vajanud humanitaarabi, tekkinud 1,6 miljonit riigisisest põgenikku ning hävinud 55 000 tsiviilehitist. ÜRO Humanitaarasjade Koordinatsioonibüroo andmetel oli naaberriikidesse põgenenud üle 40 000 inimese.

2023. aastal oli vähem kui 40% Myanmari territooriumist sõjaväe (Tatmadawi) kontrolli all. Oktoobris 2023 tekkisid sõjaväe ridades probleemid mehitatusega, kuna deserteerumised ja madal moraal lokkasid. Oktoobris 2023 leidis aset ka Rahvakaitseväe ja Kolme Vennaskonna Liidu suurem pealetung operatsioon 1027, millega õnnestus 28. novembriks võtta 80 baasi, 220 hunta positsiooni ja mitu linna. Novembris toimus vastupealetunge, näiteks operatsioon 1111 Loikawi linna võtmiseks, ja ägenes huntavastane võitlus Arakani ja Tšini osariigis. Operatsiooniga 1027 võtsid huntavastased väed novembrist 2023 jaanuarini 2024 Kawlini ja Laukkai linna.

## Vaata ka

* Myanmari konflikt
* 2021. aasta Myanmari riigipööre
* Myanmari meeleavaldused (2021–)

## Viited

## Välislingid

* International Institute for Strategic Studies – Myanmar Conflict Map
* Special Advisory Council Report – Contestation and Control/Resistance as of 30 June 2022
# Jeemeni kodusõda (2015–)

**Jeemeni kodusõda** on sõjaline konflikt kahe osapoole vahel, kes mõlemad tahavad asutada legitiimset Jeemeni valitsust. Houthi väed on oma kontrolli alla saanud pealinna Sanaa. Houthi mässuliste poliitiline liitlane on Jeemeni endine president ‘Alī ‘Abdullāh Sāliḩ. Ametis oleva presidendi ‘Abd Rabbuh Manşūr al-Hādī väed paiknevad Adeni linnas. Ka Al-Qā‘idah Jeemenis (AQAP) ja Islamiriik on Jeemenis rünnakuid läbi viinud. Terroristid kontrollivad väiksemat osa Jeemeni territooriumist.

Pärast Sanaa ülevõtmist 21. märtsil kuulutas Houthi Ülem Revolutsioonikomitee, et hakkab vägesid lõunaprovintsidesse viima, et al-Hādīst lõplikult vabaneda. Järgmisel päeval algas Houthi ja ekspresident Sāliḩi vägede pealetung Laḩiji kubernerkonnale. 25. märtsiks oli Laḩij langenud Houthide kätte, nad jõudsid rünnakuga Adeni servani, samal päeval põgenes president al-Hādī riigist. Sellepeale alustas Saudi Araabia õhurünnakuid, et taastada endine valitsus, USA pakkus luureabi. ÜRO andmetel on ajavahemikus märts 2015 kuni august 2016 Jeemeni konfliktis hukkunud üle 10 000 inimese, hukkunutest 3799 on tsiviilisikud.