Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Markkrahv

**Markkrahv** (saksa keeles *Markgraf*) oli keskaegne aadlitiitel, mida anti algselt markideks ja hiljem markkrahvkondadeks nimetatud piirialade valitsejatele. Tiitel pärineb Karolingide impeeriumist, kuid hiljem kasutati seda ka Saksa-Rooma riigis.

Tiitli naissoost vaste on **markkrahvinna**. Saksa-Rooma riigi aadlis oli tiitel kõrgem krahvist, madalam hertsogist. Prantsuse ja Suurbritannia aadlis on markkrahvile analoogseks tiitliks markii, naisvorm sellest on markiis.

## Viited

## Kirjandus

* Pine, L.G. (1992). *Titles: How the King Became His Majesty*. New York: Barnes & Noble, Inc. ISBN 1-56619-085-1.
* Wilson, Peter H. (2011). *The Holy Roman Empire 1495-1806*. Macmillan International Higher Education. ISBN 9780230344594
# Desinformatsioon

**Desinformatsioon** on eksitav või vale teave, mida levitatakse teadlikult kellegi või millegi huvides. **Desinformeerimine** tähendab tahtlikult ning teadlikult teisele osapoolele vale informatsiooni edastamist.

See mõiste leiab laialdast kasutust salajase teabehanke ja selle mitteõigustatud isikute ligipääsu tõkestamisega tegelevate asutuste ja organisatsioonide tegevuste kirjeldamisel.

Venekeelne termin "дезинформация" pärineb KGB propagandaosakonnast ning selle teemaga hakati Venemaal tegelema juba 1920. aastatel. See muutus peagi KGB jaoks üheks olulisemaks tegevuseks ning sellele kulutati märkimisväärne osa organisatsiooni eelarvest ja inimtöötundidest.

Ühe kuulsama ja edukama näitena on teada operatsioon Infektion, mille käigus levitas KGB teavet, just nagu oleks HIV ja selle põhjustatav AIDS loodud Ameerika Ühendriikides biorelvana.

Ingliskeelsetesse sõnastikesse jõudis mõiste alles 1980. aastate lõpus ja selle laiem teadvustamine lääneriikides leidis aset alles 21. sajandi alguses.

Venemaa on jätkuvalt aktiivne desinformatsiooni levitaja. Näiteks 2019.–2020. aasta koroonapandeemia ajal levitati teavet, justkui oleks see viirus inimeste loodud, kuigi selle teke on igati looduslik.

Üks suuremaid teadaolevaid vene desinformatsioonikeskusi on Peterburis tegutsev Internet Research Agency, mis on tähelepanu kogunud seoses katsetega mõjutada 2016. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimisi.

Euroopa Liidus tegeleb Venemaalt pärit ja Euroopa Liidu vastu suunatud desinformatsioonikampaaniate tuvastamisega Idasuunalise strateegilise kommunikatsiooni rakkerühm. Eesti-vastase propaganda paljastamisega tegeleb vabatahtlike hallatav Propastop.

## Juhtumid

* Eesti Päevalehes ilmus 2025. aasta jaanuaris artikkel "Simo Kaasik: Russenfrei? Eestikeelne haridus on võõrandamine, mis ei paku vastutasuks midagi" Simo Kaasikult, kes väidetavalt oli Oregonis elav kirjanik ja kriitik, keda aga tegelikult polnud olemas. Taoline lugu oli ka Simo Kaasiku nime all ingliskeelsel platvormil Medium ilmunud artikliga "Russenfrei: Estonia's Democracy Charade", mis omakorda seadis kahtluse alla Eesti demokraatliku korra. Teksti seostati Venemaa desinformatsioonilise tegevusega, mis püüab Natsi-Saksamaalt pärineva *judenfrei* mõistel põhinevat russofoobia narratiivi levitada. Väljaanne võttis päev hiljem artikli veebist maha ja avaldas vabanduse.

## Vaata ka

* misinformatsioon
* infosõda
* libauudis
* süvavõltsing
* allikapesu
* tsensuur internetis
* valeuudis

## Viited

## Välislingid

* Desinfo ja infomanipulatsioonid Eesti Rahvusraamatukogu
* Фактор стабильности - стратегическая дезинформация
* Disinformation in 2021: top embarrassing moments EU vs Disinfo, 3. jaanuar 2022
* ""Pealtnägija": kuidas alternatiivtegelased üleöö Moskva-meelseks muutusid" ERR, 2. märts 2022
* "Venemaa võimsaim relv: Kremli propagandat Eestis levitab hästi sissetöötanud võrgustik" Eesti Ekspress, 21. detsember 2022
# Raskekuulipilduja

Schwarzlose raskekuulipilduja
Gatlingi kuulipilduja
**Raskekuulipilduja** on kolmjalg- või ratasalusele paigaldatud automaatne tulirelv valangutega tulistamiseks, kaliibriga alla 20 mm, tavaliselt 12,7–15 mm . Raskekuulipildujaks loetakse ka 7,62 mm vesijahutusrauaga, alusele paigaldatud kuulipildujad, samuti mitmeraudsed Gatlingi tüüpi kuulipildujad. .

Raskekuulipilduja on kuulipilduja, mis on tänapäeval üldjuhul kaliibriga 12,7–14,5 mm (kindlasti üle 10 ja alla 20 mm), lahingukaaluga üldjuhul üle 15 kg ja mis on mõeldud kasutamiseks ja kandmiseks enam kui ühele sõjaväelasele. Varem on raskekuulipildujaks loetud ka alla 12,7 mm kaliibriga, kuid tuleulatuse suurendamiseks ja stabiliseerimiseks (eraldikantavale) lafetile paigaldatud nii-öelda keskmisi kuulipildujaid.

Sageli on raskekuulipildujad paigaldatud mobiilsuse ja stabiilsuse huvides sõidukitele ehk pardarelvadena. Teisel juhul on kuulipilduja kasutamiseks ja kandmiseks vaja eraldi väikest allüksust (grupp, meeskond)

## Vaata ka

* Kergekuulipilduja
* Keskmine kuulipilduja ehk põhikuulipilduja
* M2 Browning

## Viited

NSV Liidu ratasalusel raskekuulipilduja DŠK
# Soomuk

Norra tankitõrjesoomukid
**Soomuk** on militaar- või sisekaitse otstarbeks valmistatud soomustatud maismaasõiduk.

## Nimetuse kasutus

Soomuki nimetust võidakse kasutada, kui on vaja teha üldistusi või ei ole täpselt teada, millise konkreetse soomusmasinaga on tegemist. Nimetus ei oma otsest vastet teistes keeltes. Tavaliselt eesti militaarkeeles tanki soomukiks ei loeta. Külla aga hõlmavad mõisted "soomustehnika" ja "soomusmasinad" üldjuhul ka tanke ja nende baasil valmistatud sõjatehnikat. Soomukiks ei loeta tavaliselt ka soomustatud autot.

## Soomukid

Soomukina käsitletakse tavaliselt järgmisi masinaid:

* Soomusauto
* Soomustransportöör
* Jalaväe lahingumasin (lahingumasin)
* Dessandi lahingumasin
* Luuresoomuk
* Tulejuhtimissoomuk
* Pioneerisoomuk
* Tankitõrjesoomuk
* Õhutõrjesoomuk
* Tankett

Lisaks kutsutakse soomukiteks muid eelnimetatute baasil valmistatud (modifitseeritud) eriotstarbelisi masinaid.

## Vaata ka

* Soomusvägi
* Soomusjalavägi
* Jalavägi
* Tankitõrje
# 8,8 cm Flak 18/36/37

| 8,8 cm Flak 18/36/37
 |
| --- |
| 8,8 cm Flak 36 tehnilised andmed |
| Suurtüki liik | Õhutõrjekahur |
| Valmistajamaa | Saksamaa |
| Väljalaskeaasta | 1928 |
| Kaliiber | 88 mm |
| Raua pikkus | 4,938 |
| Mürsu algkiirus | 820  m/s |
| Maks. laskekiirus | 15-20 lasku/min |
| Tõstenurk | -3° kuni +85° |
| Laskesektor | 360° |
| Maksimaalne kaal | 7497 kg |

**8,8 cm Flak 18**, **36** ja **37** on õhutõrje- ja tankitõrjekahurid, mis olid kasutusel rasketes õhutõrjedivisjonide raskepatareides (*Flak-Abteilung*) ja hiljem ka tankitõrjedivisjonides (*Pak-Abteilung*).

## Ajalugu

Kahur töötati välja 1928. aastal firma Krupp inseneride poolt, kes samal ajal töötasid Bofors´i relvatehases Rootsis, mis suurelt osalt kuulusid Saksa kapitalile. Kahuri eelkäijateks olid I maailmasõjas kasutatud 77 mm ja 88 mm õhutõrjekahurid *Ballonenabwehrkanone*. Õhutõrjekahurina olid relva taktikalis-tehnilised näitajad täiesti keskpärased. Kahur oli monteeritud neljahaarsele tornlafetile, mis tõsteti transpordiks kinnitatavaile esi- ja taga-veoteljele. Kahur võis tulistada ka otse ratastelt. Laadimine oli lihtsustatud tänu tankitõrjekahuritelgi kasutatavale isesulguvale-avanevale automaatlukule. Kui hülsi põhjarant puudutas urviku välisserval paiknevaid hoobasid, lõi pinges vedru luku kinni. Pärast lasku avanes lukk ise ja tühi hülss heideti välja. Kahuri veoks kasutati tavaliselt raskeid poollintvedukeid.

Seeriatootmine algas alles pärast Adolf Hitleri võimuletulekut. Esimesed tuleristsed tegi Flak 18 läbi Hispaania kodusõjas. Oma tõelist talenti tõestas relv võitluses maismaasihtmärkidega. Kahur osutus eriti õnnestunuks võitluses vaenlase tankidega ja tulepunktidega. Sestap hakati Flak 18´id juba varakult varustama ka panoraamsihikutega. Vajadusel sai relvast täita muuhulgas kaudtuleülesandeid. Sõja ajal omandas relv legendaarse universaalkahuri maine. Kahurit kutsuti isegi "imerelvaks" (*Wunderwaffe*). Flak 18 baasil töötati sõja jooksul välja erinevaid edasiarendusi, kuid põhilised ballistilised omadused jäid praktiliselt samaks. 8,8 cm Flak 36 omas töökojas vahetatavate sektsioon-osadega rauda ja uut kaherehviliste ratastega esi-veosilda. Õhutõrjekahurile 8,8 cm Flak 37 oli lisaks paigaldatud uus moodsam sihtimismehhanism ja sihik. Rasketele õhutõrjepatareidele edastati laskeandmed patarei juhtimispunkti arvestist (*Kommandogerät*) sidekaabli kaudu automaatselt.

Kahur modifitseeriti kasutamiseks ka rasketankil PzKpfw VI Tiger (8,8 cm KwK 36 L/56). 88 mm kahurist valmistati veel pikendatud rauaga (71 kaliibrit) versioone, mis erinesid Flak 18 "perekonnast" juba märgatavalt oma välimuse ja omaduste poolest. Kokku toodeti Saksamaal 88 mm kaliibriga Flak - kahureid sõja lõpuks umbes 14000 tk. Pärast sõda jäi kahur mõneks ajaks veel üksikute riikide nagu Jugoslaavia, Taani ja Soome relvastusse. Soomes oli sama kahuri modifitseeritud versioon veetava rannakaitsesuurtükina kasutusel 2002. aastani.

## Välislingid

* The "88": Flugabwehr-Kanone 8,8 cm Flak 18, 36 and 37
* Analüüs 88 mm õhutõrjekahuri tule mõjust pommitajatele B-17 ja B-24
* USA sõjaväe luuredokument 88 mm suurtüki kohta
# Tokarev TT-33

| Tokarev TT-33 TT (Tula Tokarev) |
| --- |
|

---

 |
| Päritoluriik |  NSV Liit |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |  NSV Liit  Venemaa |
| Sõjad |
Hispaania kodusõda Teine Maailmasõda Korea sõda Hiina kodusõda Araabia-Iisraeli konflikt Bangladesh kodusõda Vietnami sõda Laose sõda Ungari ülestõus 1956 Kambodža kodusõda Kambodža-Vietnami sõda Nõukogude-Afganistani sõda Lahesõda Jugoslaavia kodusõda Burundi kodusõda Kambodža–Tai piiri intsident Süüria kodusõda Donbassi sõda  |
| Tootmise ajalugu |
| Konstruktor |
Fjodor Tokarev |
| Konstrueeritud |
1930 |
| Tootja |
Tula relvatehas, Iževski relvatehas, Norinco, Femaru, FB Radom, Cugir Arsenal, Zastava Arms, FÉG |
| Tootmises |
1930–1955 |
| Toodetud ühikuid |
1,330,000 |
| Variandid |
TT-30, TT-33, TTC, M48, M48 Tokagypt, M57, M70, M70, R-3, Type 51, Type 54, Type 68, K-14 |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
854 g |
| Pikkus |
194 mm |
| Toru pikkus |
Vintraua pikkus: 116 mm (4.6 in) |
| Kõrgus |
134 mm (5.3 in) |
|

---

 |
| Padrun |
7.62×25mm Tokarev 9mm Parabellum |
| Tööpõhimõte |
lühike vintraua tagasikäik |
| Laskemoona algkiirus |
450 m/s (1,476 ft/s) |
| Tõhus laskeulatus |
50 m |
| Söötur |
8 padruniga üherealine salv, 9 padruniga üherealine salv Zastava M57 |
| Sihikud |
tagumine sihik reguleeritav |

**Tokarev TT-33** ehk **Püstol TT** on Nõukogude Liidus valmistatud püstol, mis võeti Punaarmee relvastusse 1933. aastal.

## Ajalugu

Tokarev TT-33 eelkäija oli TT-30. Relva konstruktor on Fjodor Tokarev.

## Kirjeldus

Relva kaliiber on 7,62 × 25 mm (lasi ka Saksa 7,63 mm padrunitega). Nagu mitu muud Nõukogude relva, oli ka Tokarevi poolautomaatpüstol rohmaka viimistlusega. TT-33-l oli 8 padruniga eraldatav salv.

TT-33 kasutas Punaarmee laialdaselt kuni 1951. aastani, mil võeti kasutusele Makarovi püstol. Relva kanti nahast paelaga vöö küljes ja selle kabuuril oli ka tagavarasalv ülevalt vaadates paremal pool. Püstol oli täpne, revolvrist Nagant (mida kasutati enne TT-d kuni sõja lõpuni) oli see mõnegi tehnilise näitaja poolest parem.

Tänapäeval toodab seda püstolit mitu riiki, näiteks Hiina RV, Ungari ja Poola.

## Tehnilised andmed

* Kaliiber (mm): 7,62
* Padrun: 7,62 × 25
* Pikkus (mm): 195
* Relvaraud: 116
* Padrun: 35
* Padrunikest: 25,1
* Vintsoonte arv: 4
* Padruneid salves: 8
* Kuuli algkiirus (m/s): 430
* Kaal (g):
* Tühja salvega 854 g

## Pilte

*
*

## Vaata ka

sarnased püstolid samast ajajärgust| FN Browning M1903 |   |  |
| Steyr M1912 |   |  |
| PB 1967 |   |

## Välislingid

 Tokarev TT-33 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Periskoop

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib optikainstrumendist; ajakirja kohta vaata artiklit Periskoop (ajakiri)* |

---

*Mitte segi ajada religiooni terminiga perikoop*

---

Periskoobi ehituse skeem:
 *A* – tasapeegleid kasutav periskoop;  *B* – täisnurkprismasid kasutav periskoop

*1, 2* – peeglid; *3, 4* – prismad; *5, 6* – silm; *7, 8* – vaatetoru;

*H* – optiline vaatekõrgus
**Periskoop** on optiline instrument vaatluste tegemiseks tõkke tagant, näiteks üle serva või ümber nurga.

Lihtsaim periskoop koosneb kahest peeglist, mis paiknevad vaatetoru otstes 45-kraadiste nurkade all paralleelselt. Tegelikes periskoopides on peeglite asemel täisnurksete ja kujutist pööravate prismade süsteem ja samuti suurendav läätsesüsteem.

Periskoopi kasutatakse allveelaevades, sõjamasinates, kaevikutes ja punkrites..

Periskoobi üks variantidest on käärpikksilm (kahe silmaga vaatamiseks).

* Zeissi allveelaevaperiskoobi optiline süsteem
* Vaade läbi allveelaevaperiskoobi
* Periskoop punkris

## Viited