Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aafrika kunst

Aafrika kunst on väga vana. On leitud keraamilist plastikat, mis on loodud e.m.a. Lääne-Aafrikas (Nigeeria, Kongo, Kamerun) on kõige enam levinud kunst meie mõistes. Ida-Aafrikas on visuaalse kunsti üks takistaja olnud islami usu levik.

Aafrika kunsti euroopalikus mõttes hakati pidama kunstiks alles käesoleva sajandi alguses. Seda kunsti on vähe uuritud.
Aafrika kunstist on saanud inspiratsiooni Giacometti, Max Ernst ja Picasso.

## Aafrika kunstiliigid

Yombe-sculpture (Louvre, Paris)
Põhiliselt võime leida skulptuure, mis on valmistatud ühevärvilisest tumedast puidust. Sellest on tehtud vabaskulptuure, maske, tarbekunsti. Vahel on raske eristada, on kunstiteos mõeldud tarbeesemena või skulptuurina. Piir vabaskulptuuri ja tarbekunsti vahel on Aafrikas ebamäärasem kui kuskil mujal. Vabaskulptuuris valitseb üksikfiguuride ülekaal. Kujutatud on seisvas või istuvas poosis figuure. Proportsioonides on iseloomustavaks suur pea ja lühikesed jalad. Tihti on kujutatud esivanemaid, võlufiguure, jumalaid ja ajaloolisi isikuid. Aafriklaste kui loodusrahva kunst on vahetu, vaba ja julge. On tunda otsest kontakti puutumata loodusega.

Pronksplastikat iseloomustab kõrge valutehnika. Seda leidub Kesk- ja Lääne-Sudaanis ning Zimbabwes.
Aafrikas leidub ka kaljujoonistusi. Peamiselt kujutavad need mitmesuguseid jahistseene ning on mütoloogilise sisuga.

Võime mainida kunstiteostena: pealikuiste Kongost, pronksreljeef Beninist (Nigeeria), pronkspea Beninist (Nigeeria) umbes aastatest 1500–1550.
# Émile Bernard

| Émile Bernard |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
28. aprill 1868 Lille |
| Surmaaeg |
16. aprill 1941 (72-aastaselt) Pariis |
| Amet |
maalikunstnik, illustreerija, fotograaf, skulptor, graafik, akvarellist, kunstikriitik, kunstnik |
| Stiil |
portree, maastikumaal, religioosne maal, akt, žanrimaal |
| Autasud |
Auleegioni ordeni kavaler |
| [muuda Wikidatas] |

**Émile Henri Bernard** (28. aprill 1868 Lille – 16. aprill 1941 Pariis) oli postimpressionistlik prantsuse maalikunstnik ja kirjanik, kellel olid sõprussidemed Vincent van Goghi, Paul Gauguini ja Eugène Bochiga ning hiljem ka Paul Cézanne'iga.

Suurem osa tema tähelepanuväärsetest teostest on tehtud noores eas, aastatel 1886–1897. Teda seostatakse ka kahe 19. sajandi lõpu kunstisuunaga, kloisonnismi ja süntetismiga. Vähem tuntud on Bernardi kirjanduslooming, mis hõlmab näidendeid, luulet ja kunstikriitikat ning kunstiajalooteemalisi seisukohti. Viimased sisaldavad vahetut teavet moodsa kunsti perioodi kohta, millele Bernard oli kaasa aidanud.

## Välislingid

 Émile Bernard – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Modernistlik kirjandus

**Modernistlik kirjandus** (inglise keeles *Modernist Literature*, *Literary Modernism*, prantsuse keeles *Littérature moderniste*) kujunes välja 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses peamiselt Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Seda iseloomustavad modernistlik elutunne ja teadlik lahkulöömine traditsioonilistest luule- ja värsivormidest. Modernistlik kirjandus vastandub romantismi õhkavale loomule ja püüab ületada realismi üheplaanilisust. Eksperimenteeriti nii vormide kui väljendusviisidega.

Modernistliku kirjanduse märksõnad on mosaiiksus, mitmetähenduslikkus, subjektivism, absurd, tinglik suletud vorm jne. Kujundikeeles kasutati sümboleid, groteski ja absurdi. Suurt tähelepanu pöörati teksti vormile. Oluliseks muutusid subjektiivsed läbielamised, tunded ja alateadlik soov korrastada korrastamatut. Iseloomulikud tehnikavõtted olid narratiivi lõhestamine katkendlikuks, tavapäraste kujundite vältimine, teadvuse vool, siirdkõne ja luules vabavärsi laialdane kasutamine.

Modernistid püüdsid maailma täiustada ja parandada. Nad kujutasid maailma lõhestumist kahetsusväärsena, õhutasid seda parandama ning uskusid edasiminekusse ja progressi. Samas leidus ka neid, kes olid uuest elurütmist vaimustuses ja ülistasid tehnoloogiamaailma.

Modernistliku kirjandusega on seostatud ka näiteks arenguromaanide, ulmekirjanduse, kriminaalromaanide jt kui iseseisvate kirjandusvormide tekkimist.

Modernism avaldus alguses peamiselt luules, kuid jõudis 20. sajandi keskpaiku ka proosasse ja draamasse.

## Modernistlikke luuletajaid

* Charles Baudelaire
* Walt Whitman
* William Butler Yeats
* Thomas Stearns Eliot
* Federico García Lorca
* Rabindranath Tagore

## Modernistlikke proosakirjanikke

* Oscar Wilde
* Virginia Woolf
* James Joyce
* Franz Kafka
* Hermann Hesse
* Jean-Paul Sartre
* Albert Camus
* Mihhail Bulgakov

## Modernism näitekirjanduses

* Henrik Ibsen
* Maurice Maeterlinck
* Luigi Pirandello
* Bertolt Brecht
* Samuel Beckett

## Modernism Eestis

## Vaata ka

* Modernsus
* Modernistlik kunst
* Teadvuse vool
* Siirdkõne
* Postmodernism

## Kirjandus

* Anne Nahkur, "Kirjandus realismist postmodernismini: gümnaasiumiõpik". Koolibri, Tallinn 2007.
* Tiit Hennoste, artiklite seeria "Hüpped modernismi poole: Eesti 20. sajandi kirjandusest Euroopa modernismi taustal". Vikerkaar 1993, nr. 10 – 1997, nr. 10-11.
# Henryk Górecki

| Henryk Górecki |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
Henryk Mikołaj Górecki 6. detsember 1933 |
| Surmaaeg |
12. november 2010 (76-aastaselt) |
| Amet |
muusik, helilooja, õppejõud |
| Autasud |
Valge Kotka orden |
| Autogramm |
|  |
| [muuda Wikidatas] |

**Henryk Mikołaj Górecki** [poola hääldus: ˈxɛnrɨk mʲiˈkɔwaj ɡuˈrɛtski] (6. detsember 1933 – 12. november 2010) oli poola helilooja.

## Helilooming

### Tähtsamad teosed

* 1959 "Sümfoonia nr 1"
* 1960 "Scontri" orkestrile
* 1962 "Genesis III"
* 1972 "Sümfoonia nr 2"
* 1976 "Sümfoonia nr 3"
* 1988 "Keelpillikvartett nr 1"
# Metamodernsus

**Metamodernsus** on postmodernsuse järel esilekerkiv dominantne tundestruktuur, mida postuleerisid Timotheus Vermeulen ja Robin van den Akker oma 2010. aasta essees "Märkmeid metamodernismist".

## Vaata ka

* Uussiirus

## Viited
# Peter Cosgrove

| Peter Cosgrove |
| --- |
|  |
| Austraalia kindralkuberner |
| **Ametiaeg** 28. märts 2014 – 1. juuli 2019 |
| Eelnev |
Quentin Bryce |
| Järgnev |
David Hurley |
| Isikuandmed |
| Sünninimi |
Peter John Cosgrove |
| Sünniaeg |
28. juuli 1947 Sydney, Uus-Lõuna-Wales, Austraalia |
| **Sõjaväeline karjäär** |
| Truudusvanne |  Austraalia |
| Teenistus |
Austraalia maavägi |
| Teenistusaeg |
1965–2005 |
| Auaste |
kindral |
| Sõjad/lahingud |
Vietnami sõda INTERFET |
|  |

**Peter John Cosgrove** (sündinud 28. juulil 1947) on Austraalia erusõjaväelane, kes oli 28. märtsist 2014 kuni 1. juulini 2019 Austraalia kindralkuberner.
# Adolf Eichmann

Adolf Eichmann (1962)
Adolf Eichmann SS-i mundris (1942)
Adolf Eichmanni süüdimõistmine sõjakuritegudes
**Otto Adolf Eichmann** (19. märts 1906 Solingen, Saksamaa – 31. mai 1962, Ramla) oli Saksamaa sõjaväelane ja riigiametnik, Saksa Riigi Julgeoleku Peaameti ametnik, Riikliku Salapolitsei osakonna B IV ülem. Ta vastutas natsionaalsotsialistliku Saksamaa rassipoliitika elluviimise ja inimsusvastaste kuritegude (Holokaustiplaanide) realiseerimise eest Teise maailmasõja ajal.

Adolf Eichmann sündis töösturi Adolf Karl Eichmanni ja tema abikaasa Maria (neiuna Schefferling) pojana. Ema suri 1914. aastal ja pere kolis Austriasse Linzi. Adolf Eichmann õppis reaalkoolis, kuid langes sealt välja lõputunnistuseta. Seejärel hakkas ta õppima mehaanikuks, aga jättis ka selle katki. 1923. aastal hakkas ta töötama oma isa kaevanduses. Aastatel 1925–1927 töötas ta Oberösterreichische Elektrobau AG müügiesindajana ja sealtpeale kuni 1933. aasta kevadeni Standard Oili tütarettevõtte Vacuum Oil Company AG piirkonnaesindajana. Sel ajal oli ta aktiivne Hermann Hilti paremäärmusliku organisatsiooni noorteosakonna Jungfrontkämpfervereinigung liige. 1933. aasta juulis kolis ta Saksamaale.

21. märtsil 1935 abiellus Eichmann Veronika Liebliga (1909–1997). Abielust sündis neli poega, igaüks ise riigi pealinnas: Klaus (1936) Berliinis, Horst Adolf (1940) Viinis, Dieter Helmut (1942) Prahas ja Ricardo Francisco (1955) Buenos Aireses.

1942. aastal osales Eichmann Wannsee konverentsil sekretärina. Sellel konverentsil arutati lõplikku lahendust juutide hävitamiseks. Seejärel anti Eichmannile holokausti transpordiadministraatori amet: Eichmann vastutas selle eest, et rongid viiksid juute kõikjalt Saksamaa kontrolli all olevatelt aladelt Poolas olevatesse koonduslaagritesse.

1944. aastal saadeti Eichmann Ungarisse pärast seda, kui Saksamaa oli selle riigi okupeerinud. Saksamaal oli juba esmatarbekaupadest suur puudus ja sellepärast tegi Eichmann vahendajana toiminud Joel Brandi kaudu lääneliitlastele ettepaneku, et hakkab Saksamaa juute lääneriikidesse saatma, kui saab vastutasuks autokoormate kaupa mitmesuguseid kaupu. Lääneliitlastelt ei tulnud vastust ja seepeale saatis Eichmann 430 000 Ungari juuti surma gaasikambrites.

Pärast Saksamaa kaotust maailmasõjas põgenes Adolf Eichmann Saksamaalt ja asus lõpuks valedokumentidega elama Argentinasse. Ta muutis ära enese nime, kuid ei muutnud oma naise ja laste nimesid, mistõttu Iisraeli välisluure Mossad ta üles leidis, röövis 1960. aasta mais ja Iisraeli toimetas. Seal mõisteti ta kohtus süüdi ja hukati 1962. aastal. Eichmann on ainus inimene, kelle Iisraeli tsiviilkohus on surma mõistnud.
# Life

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajakirjast; laulu kohta vaata artiklit Life (Toše Proeski laul); Ricky Martini albumi kohta vaata artiklit Life (Ricky Martini album)* |

---

Ajakirja logo
**Life** on USA ajakiri. See ilmus aastatel 1883–1936 huumori- ja üldhuviajakirjana. 1936. aastal ostis Time'i asutaja Henry Luce ajakirja ära ning sellest sai kord nädalas ilmuv uudisteajakiri, milles pandi erilist rõhku fotoajakirjandusele. Life ilmus 1972. aastani kord nädalas. 1978. aastast ilmus Life kaks korda kuus ja 1978–2000 üks kord kuus. Aastatel 2004–2007 sai sellest Time Inci väljaantav iganädalane ajalehelisa.

Alates asutamisest 1883. aastal oli Life 53 aastat kerge sisuga meelelahutuslik üldhuviajakiri, täis illustratsioone, nalju ja ühiskondlikke arvamusavaldusi. Hiljem hakkas ajakiri avaldama lühikesi arvustusi New Yorgis mängitavate lavastuste ja filmide kohta (sarnaselt The New Yorkeriga) uuendusega, et igale arvustusele oli lisatud värviline valgusfooriga sarnanev ring, mis soosiva arvustuse korral oli roheline, laitva korral punane ja neutraalse puhul kollane.

Luce'i Life oli Ameerika esimene fotodel põhinev uudisteajakiri, mis valitses turgu üle 40 aasta. Ajakirja osteti ajuti üle 13,5 miljoni eksemplari nädalas ja see oli nii populaarne, et USA president Harry S. Truman, Winston Churchill ja USA kindral Douglas MacArthur otsustasid selles oma mälestusi avaldada. Luce ostis esimese Life'i väljaandjatelt õigused nimele, kuid müüs kõik muu edasi teisele ajakirjale. Luce'i Life ei võtnud esimese toimetusest midagi üle.

Arvatavasti on kõige tuntum ajakirjas ilmunud foto Alfred Eisenstaedti 1945. aasta augustis tehtud "V-J Day in Times Square", millel, õnnitledes teineteist Ameerika võidu puhul Jaapani üle, suudlevad meditsiiniõde ja madrus võidupäeval New Yorgis Times Square'il. Life'i panust fotoajakirjanduse arengusse peetakse ajakirja suurimaks teeneks ja ajakirja ennast fotodokumentalistika lipulaevaks.

Life oli väga populaarne kahe põlvkonna vältel, kuid tema mõjukus vähenes majanduse ja maitse-eelistuste muutumise tõttu. 1972. aastast on Life'i ilmumine kahel korral peatatud ja teistsuguses formaadis uuesti alustatud. See peatati taas 2007. aasta 20. aprilli numbriga. Ajakirja antakse välja ka internetis ja juhuslike erinumbritena.

## Välislingid

* Life'i koduleht
* ISSN 0024-3019
# Koroonakriis

**Koroonakriis** on 2019.–2021. aasta koroonapandeemia mõjul tekkinud kriitiline olukord majanduses, poliitikas, kultuuris, hariduses ja enamikus teistes ühiskondliku elu valdkondades. Kriis on globaalne ning sellel eeldatakse olevat pikaajaline mõju.

## Börsikrahh

 *Pikemalt artiklis 2020. aasta börsikrahh*
Börsid reageerisid koroonapandeemiale 20. veebruaril ja enamik börse teatas 24. veebruari ja 28. veebruari vahel suurimast langusest pärast 2008. aasta majanduskriisi. Turgusid on tabanud märtsis järjestikused langused ning iseloomustanud volatiilsus. Kuigi majanduslangust võis suurematel turgudel märgata juba 2019. aasta hilissügisel, siis koroonapandeemia on seda intensiivistanud ning oma karantiinimeetmetega muutnud selle otseselt kõigisse riikidesse puutuvaks.

## Kriis eri riikides

### Eesti

 *Pikemalt artiklis Koroonakriis Eestis*
Eesti Pank on ennustanud majanduse kahanemist 6–14 protsenti sõltuvalt sellest, kas kriis leeveneb kevadel või hilissuvel.

### Läti

Läti keskpank alandas märtsi lõpus SKT kasvuprognoosi: kui seni oodati 2020 SKT kasvu 2,6%, siis nüüd oodatakse SKT langust 6,5%, oodatav inflatsioonimäär on 0,5%.

Keskpanga hinnangul avaldab koroonakriis mõju paljudele majandussektoritele. Väheneb ka tootmine, algul häirete tõttu tarneahelates ja hiljem vähenenud nõudluse tõttu. Üksnes mõnedes kitsastes niššides võib nõudlus hoopis suureneda. Eeldatakse toodete nõudluse globaalset taastumist aasta teises pooles, muuhulgas kriisi ajal ära kasutatud laovarude taastamise vajaduse tõttu.

Liikumispiirangute tõttu avaldab kriis kiiret mõju majutus-, meelelahutus- ja toitlustussektorile.

Transpordisektorit mõjutab rahvusvahelise reisiliikluse sisuline lakkamine Euroopas. Täiendavate kontrollimeetmete kehtestamine ning kaubamahtude vähenemine mõjutab ka kaubatranspordisektorit.

Oodatakse väiksemat töötusemäära kasvu kui see oli 2007.–2008. aasta finantskriisi ajal. Aasta kokkuvõttes oodatakse palgakasvu peatumist, 2019. aastal kasvasid palgad Lätis 7%.

### Sloveenia

Sloveenia keskpanga märtsi lõpus avaldatud analüüsi järgi võib riigi SKT 2020. aasta jooksul langeda 6–16%.

## Vaata ka

* 2020. aasta börsikrahh
* Rahvusvaheline kaubandus
* Rahvusvaheline korporatsioon
* Üleilmastumine
* Koroonapandeemia Eestis

## Viited

## Välislingid

* "Maive Rute: valitsuse majandusmeetmed ei tohi olla lühinägelikud" ERR, 12. aprill 2020
# Kogupakkumine

**Kogupakkumine** on reaalse rahvamajanduse kogutoodangu kogus, mida ettevõtted tahavad toota ja müügiks pakkuda igal antud hinnatasemel.

Hüvise kogupakkumine määratakse riigi käsutuses olevate tootmisteguritega ja tootmistehnoloogiaga. Hüvise kogupakkumine võrdub majanduse koguväljundiga. Majanduse koguväljund on igal antud ajamomendil fikseeritud ja muutub ainult siis, kui toimub muutus tootmistegurite pakkumises või tehnoloogias.

## Vaata ka

* Kogupakkumiskõver
# Segamajandus

**Segamajandus** (ingl *mixed economy*) on territoriaalriigi majandussüsteem, milles on samaaegselt ametnikele allutatud tsentraliseeritud plaanimajanduse kui ka sõltumatult tegutseva turumajanduse elemente. Ettevõtted võivad olla nii riigi kui ka eraisikute omanduses.

Segamajanduse turumajanduslikeks tunnusteks on eraomandus ja hinnamehhanism. Plaanimajanduse tunnusteks on taas riiklike institutsioonide omanduses olevad ettevõtted ning teenuste tasuta või doteeritud hindadega osutamine maksutuludest saadud ressursse kasutades. Turu tegevust suunatakse seadustega ja piiratakse järelevalveorganite tegevusega ning kehtestatud korra rikkujaid karistatakse mitte tehtud kahju hüvitamisega ohvrile, vaid rahatrahvidega riigile või vabaduse kaotusega vanglas.

21. sajandil on praktiliselt kõikides riikides segamajandus, kuid turu- ja plaanimajanduse osakaal nendes varieeruvad suures ulatuses.

## Vaata ka

* Plaanimajandus
* Turumajandus

## Viited
# Töö (sotsiaal-majanduslik)

**Töö**, **tööhõive**, **töökoht** või **amet**, on isiku roll ühiskonnas. Täpsemalt öeldes on töö sageli korrapärane tegevus, mida sageli teostatakse tasu eest ("elatise teenimiseks"). Paljudel inimestel on mitu tööd (näiteks: lapsevanem, koduperenaine/-mees ja töötaja). Inimene saab tööd alustada, saades töötajaks, vabatahtlikuks, asutades ettevõtte või saades lapsevanemaks. Töö kestus varieerub ajutisest (näiteks paaritunnised tööd) kuni kogu eluni (näiteks kohtunikud).

Tegevus, mis nõuab inimese vaimset või füüsilist pingutust, on töö. Kui inimest koolitatakse teatud tüüpi tööks, siis omandab ta elukutse. Töö on karjääri alustala. Karjäär võib lõppeda seoses pensionile jäämisega, tagasiastumisega, koondamisega või töölt lahkumisega.

## Inimeste tööd

Enamik inimesi veedab igal nädalal palgatööl nelikümmend või enam tundi. Eranditeks on lapsed, pensionärid ja puuetega inimesed; Nendes rühmades töötavad paljud osalise tööajaga, vabatahtlikult või koduloojatena. Alates 5. eluaastast on enamiku laste peamine roll ühiskonnas (ja seega ka nende "töö") õpilaseks olemine ja õppimine.
# Kutseühing

**Kutseühing** on samal kutsealal tegutsevate isikute ühing.

Keskajal olid kutseühingud tsunftid ja gildid.

Tänapäeval on Eestis kutseühingute tavalisim juriidiline vorm mittetulundusühing.

## Vaata ka

* Loomeliit
* Ametiühing
# Töövõimetusleht

**Töövõimetusleht** (ka: *haigusleht*) on dokument, mis tõendab töötaja ajutist töövõimetust.

Eesti ravikindlustuse seaduse järgi defineeritakse töövõimetuslehte järgmiselt:

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Legaaldefinitsioon: *Töövõimetusleht on kindlustatud isiku ajutist töövõimetust ja töö- või teenistuskohustuste täitmisest vabastatust tõendav dokument, mille kirjutab kindlustatud isikule välja teda raviv arst või hambaarst või teenust osutav ämmaemand elektroonilisel kujul ja mis edastatakse töövõimetuslehe lõpetamisel viivitamata X-tee liidese kaudu ravikindlustuse andmekogusse.* |

Töövõimetuslehe liigid on haigusleht, sünnitusleht, lapsendamisleht ja hooldusleht.

## Vaata ka

* Haigushüvitis

## Viited

## Välislingid

* Töövõimetuslehe andmekoosseis ja pabervorm ning töövõimetuslehe registreerimise, väljakirjutamise ja haigekassale edastamise tingimused ja kord, Riigi Teataja, Vastu võetud 26.09.2002 nr 114
# André Lhote

| André Lhote |
| --- |
|  |
| Sündinud |
5. juuli 1885 Bordeaux |
| Surnud |
24. jaanuar 1962 (76-aastaselt) Pariis |
| Rahvus |
prantslane |
| Haridus |
Bordeaux' Kaunite Kunstide kool |
| Tegevusala |
maalija, illustraator, kunstikriitik |
| Kunstivool |
fovism, kubism |
| Tunnustus |
Grand Prix National de Peinture 1955 |

**André Lhote** (5. juuli 1885 Bordeaux – 24. jaanuar 1962) oli prantsuse maalija, illustraator ja kunstikriitik.

Sündis Bordeaux's. Õppis kohalikus kunstikoolis skulptuuri ning töötas skulptorina. Maalijana oli autodidakt.

Töötas kaks aastat Villa de Medicis Roomas. Debüteeris 1906. aastal Sõltumatute Salongis ja 1907. aastal Sügissalongis. Oli mõlema salongi liige. 1908. aastal kolis Pariisi. 1910. aastal osales kubistide ühisnäitusel.

Ta õpetas Académie de la Grande Chaumière maalikoolis, kus õppis ka eesti kunstnikke, teiste hulgas Karin Luts ja Arkadio Laigo. Samuti õpetas ta Académie Notre-Dame des Champs'is ning asutas 1922. aastal Montparnasse'i Academy André Lhote.

Lhote looming on mõjutatud Paul Cézanne'ist ja kubistidest, kuid ta hoidus kubistidele omastest rangetest vormiprintsiipidest. Oli võrdselt võimekas nii kompositsioonis kui ka koloriidis. Viljeles peamiselt figuraalmaali, eriti akti, kuid ka maastiku- ja portreemaali.

## Allikad

* Allgemeines Lexicon der Bildenden Künstler. Band 3, Leipzig, 1956
# Bataalne žanr

Alexander von Kotzebue bataalne maal "1700. aasta Narva lahing" (19. sajand)
**Bataalne žanr** (inglise keeles *military art*) on sõjatemaatikat viljelev kujutava kunsti žanr (valdavalt maaližanr).

Sõjakäiku kujutava maali võib liigitada ühtlasi olustikumaaliks. Merelahingut kujutav maal liigitatakse enamasti meremaaliks.

Bataalse žanri viljelejaid nimetatakse **batalistideks**.

## Tuntud bataliste

* Standish Backus
* Denis Dighton
* Nikolai Dmitrijev-Orenburgski
* Charles Edwin Fripp
* Peter von Hess
* Alexander von Kotzebue
* Louis-François Lejeune
* Emanuel Leutze
* Maximilian Maksolly
* Viktor Mazurovski
* Alphonse de Neuville
* Frants Rubo
* Nikolai Samokiš
* Alexander Sauerweid
* Sidney Simon
* Elizabeth Thompson
* John Trumbull
* Horace Vernet
* Gottfried Willewalde
* Adolphe Yvon

## Välislingid

 Bataalne žanr – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Tony Abbott

| Tony Abbott |
| --- |
|  |
| Austraalia 28. peaminister |
| **Ametiaeg** 18. september 2013 – 15. september 2015 |
| Eelnev |
Kevin Rudd |
| Järgnev |
Malcolm Turnbull |
| Isikuandmed |
| Sünninimi |
Anthony John Abbott |
| Sünniaeg |
4. november 1957 London, Suurbritannia |
| Erakond |
Austraalia Liberaalne Partei |
| *Alma mater* |
Sydney Ülikool Oxfordi Ülikool |

**Anthony John Abbott** (sündinud 4. novembril 1957 Londonis) on Austraalia poliitik

Ta oli 18. septembrist 2013 kuni 15. septembrini 2015 Austraalia peaminister.

Tony Abbott oli 1. detsembrist 2009 kuni 14. septembrini 2015 Austraalia Liberaalse Partei liider.

Ta on alates 1994. aastast Austraalia parlamendi liige. Aastatel 1998–2003 oli ta tööhõive ja väikeettevõtluse minister ning 2003–2007 tervishoiuminister.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Kevin Rudd** | **Austraalia peaminister** 2013–2015 | Järgnev **Malcolm Turnbull** |
# Ganges

| Ganges |
| --- |
| GangesGanges |
| Lähe |
Gangotri liustik30° 8′ 42″ N, 78° 35′ 51″ E |
| Suubub |
Gangese delta (Bengali laht) |
| Valgla maad |
India, Bangladesh |
| Valgla pindala |
907000 km² |
| Pikkus |
2510 km |
| Langus |
7750 m |
| Lang |
3,09 m/km |
| Vooluhulk |
12015 m³/s |
| Parempoolsed lisajõed |
Yamuna, Son, Mahananda |
| Vasakpoolsed lisajõed |
Mahakhali, Karnali, Koshi, Gandak, Ghaghra |

**Ganges** (hindi गंगा *Gaṅgā*) on jõgi Indias ja Bangladeshis ning üks suurimaid jõgesid Aasias ja terves maailmas. Pikkus 2511 km.

Bhagirathi ja Alaknanda ühinemiskoht
## Jõe kulg

Ganges algab Gangotri liustikust Himaalajas. Hardwaris (Haridwar) jõuab Ganges tasandikule. Allahabadis ühineb ta lisajõe Yamunaga. Bengalis ta hargneb ning moodustab Brahmaputraga ühise delta. Vasakpoolsem haru Padma jõgi on suurim ja ühineb Brahmaputra jõega. Gangese parempoolseim haru on Hugli, ülemjooksul Bhagirathi. Ganges suubub Bengali lahte.

Gangese ääres asuvad Delhi, Agra, Allahabad, Vārānasi ja Patna.

## Ganges kultuuris

Püha suplus Gangeses
Hindud peavad Gangest pühaks jõeks. Seal suplemine toovat õnnistust, seepärast on paljudes kohtades jõe kallasteks trepid. Surnutele tuleb kasuks, kui nende tuhk Gangesesse heita. Põletuspuu nappuse tõttu ei põle paljud surnud täielikult ära, sel puhul visatakse küps liha Gangesesse, kus gaavialid (india krokodillid) selle ära söövad.

## Välislingid
# Võimutahe

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib võimutahte mõistest; Nietsche käsikirjade alusel koostatud raamatu kohta vaata artiklit Võimutahe (Nietzsche).* |

---

**Võimutahe** on inimesele omane soov või tahtmine panna end maksma või valitsema; saavutada eneseteostus; realiseerida oma plaanid ja/või unistused.

Võimutahte kontseptsioon esineb 19. sajandi saksa filosoofias, Arthur Schopenhaueri, Friedrich Nietzsche jt töödes.

20. sajandil arendas võimutahte kontseptsiooni edasi Alfred Adler oma individuaalpsühholoogias. Adleri kohaselt on võimutahe alateadvuslikult omane kõigile inimestele ning pärit juba lapsepõlvest.

## Vaata ka

* "Võimutahe" (Nietzsche samanimeline teos).