Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nagant M1895

| Nagant M1895 |
| --- |
|

---

 |
| Tüüp |
revolver |
| Päritoluriik |  Belgia |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
1895– |
| Kasutajad | *Loend* |
| Tootmise ajalugu |
| Konstruktor |
Émile ja Léon Nagant |
| Konstrueeritud |
1886 |
| Tootja |
Nagant Nõukogude relvatehased (Tula ja Iževsk) Państwowa Fabryka Karabinów |
| Tootmises |
1895–1945 (1895–1898 Nagant, 1899–1945 Tula, 1930 Varssavi, 1943–1945 Iževsk) |
| Toodetud ühikuid |
u 2 000 000 |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
0,8 kg |
| Pikkus |
235 mm |
|

---

 |
| Padrun |
7,62×38 mm R |
| Tööpõhimõte |
Algselt konstrueeritud kahetoimelise päästikuga. Vene tsaaritsaari riigis toodeti ühetoimelise päästikusüsteemiga sõduri varianti.1917 Aastast ainult kahetoimelisena. |
| Laskekiirus |
14–21 lasku/min |
| Tõhus laskeulatus |
46 m |
| Söötur |
7-lasuline trummsalv |

**Nagant M1895** on seitsmelasuline Belgia revolver, mille konstrueeris Venemaa Keisririigile Léon Nagant. Nagant M1895-s on kasutusel padrun 7.62×38 mm R, sellel on omapärane "gaastihendi" süsteem: kui kukk vinnastada, liigub revolvri trummel ette, mis vähendab vahet vintraua ja trumli vahel. Selle tõttu on kuuli algkiirus suurem ja relval on võimalik kasutada helisummutit (mis on revolvri kohta ebatavaline).

## Kasutajad

* Belgia
* Gruusia
* Hispaania
* Ida-Saksamaa
* Jugoslaavia Kuningriik
* Kasahstan: turvateenistuses veel aastal 1996.
* Laos
* Mali: People's Movement for the Liberation of Azawad
* Nõukogude Liit
* Poola
* Rootsi
* Soome
* Ukraina: veel 2017. aastal nii raudteede kui tehaste turvatöötajatel.
* Valgevene: väljaõppes.
* : võeti kasutusse 13. mail 1895.
* Venemaa: veel aastal 1998 korrakaitses; aastani 2003 postiteenistuse turvatöötajatel; vähemalt 2006. aastani turvateenistuses.

## Vaata ka

* Kaasaegsete Venemaa käsirelvade ja kergrelvade loend
* Vene rulett

## Viited

## Välislingid

* Modern Firearms: Nagant model of 1895 (Belgium - Russia)
* Exploded Parts Diagram of M1895 Nagant Revolver
* NAGANT info
* Nagant 1895 Pictorial
*
* The Belgian Nagant Revolvers
* Nagant 1895 internal mechanism (modern technical drawing)
# Martini-Henry

---

| Martini-Henry |
| --- |
|

---

 |
| Tüüp |
Teenistusvintpüss Haavlipüss (Greener Prison Variant) |
| Päritoluriik |  Suurbritannia |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
1871–1918 |
| Kasutajad |
Suurbritannia ja selle kolooniad Afganistan Osmanite riik Rumeenia Kanada Loode Ratsapolitsei |
| Tootmise ajalugu |
| Konstruktor |
Friedrich von Martini |
| Konstrueeritud |
1870 |
| Tootmises |
1871–1889 |
| Toodetud ühikuid |
u 500 000 – 1 000 000 |
| Variandid |
Martini–Henry Carbine (karabiin) Greener Prison Shotgun (haavlipüss) Gahendra vintpüss |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
3,83 kg (tühjana) 4,22 (täägiga) |
| Pikkus |
1245 mm |
| Toru pikkus |
844 mm |
|

---

 |
| Padrun |
.577/450 Boxer-Henry .577/450 Martini-Henry .303 British 11.43×55R (Osmanid) 11.43×59R (Rumeenia) 7.65×53 (Osmanid) |
| Tööpõhimõte |
Laskuva lukustusega |
| Laskekiirus |
12 lasku/min |
| Laskemoona algkiirus |
400 m/s |
| Tõhus laskeulatus |
370 m |
| Maksimaalne laskeulatus |
1700 m |
| Söötur |
Ühelasuline |

**Martini-Henry** on tagantlaetav ühelasuline hoovaga Suurbritannia vintpüss, mis oli kasutusel Briti armees. Esimest korda jõudis Martini-Henry teenistusse aastal 1871 ning lõpuks asendati sellega eestlaetavad padrunitele ümberehitatud vintpüssid Snider-Enfield. Martini-Henry vintpüssid olid Briti impeeriumi teenistuses 47 aastat. Relvas oli kombineeritud Henry O. Peabody konstrueeritud mehhanismi, mida oli täiustanud Šveitsi disainer Friedrich von Martini, ja šotlase Alexander Henry kujundatud polügonaalset vintlõiget.

Kuigi Snider-Enfield oli Briti sõjaväe esimene tagantlaetav relv, millega lasti metallist padruneid, oli Martini-Henry esimene selline, mis oli algusest peale nii ehitatud, lisaks oli sellel parem laskekiirus ja -ulatus.

Martini-Henry vintpüssist toodeti peamiselt nelja mudelit: Mark I (juunis 1871), Mark II, Mark III ja Mark IV. Peale selle toodi 1877 turule Martini-Henry karabiin, millest oli olemas Garrison Artillery Carbine ja Artillery Carbine (Mark I, Mark II ja Mark III). Lisaks toodeti ka väiksemaid versioone, mis olid mõeldud kadettidele. Martini-Henry viimase variandi, Mark IV tootmine lõpetati aastal 1889 ning see asendati LEe-Metfordiga. Martini-Henry jäi üle kogu Briti impeeriumi kasutusse kuni esimese maailmasõja lõpuni.

Mõned Afganistani hõimud kasutasid seda vintpüssi Nõukogude-Afganistani sõja ajal. Aastatel 2010 ja 2011 said USA merejalaväelased Marjahs Talibani ladudest kätte vähemalt kolm Martini-Henry vintpüssi.

Väga palju Martini-Henry koopiaid valmistasid Pakistani Loodeprovintsi relvameistrid. Nende relvad olid Enfieldis Royal Small Arms Factorys tehtutest halvema kvaliteediga, kuid välimuselt väga sarnased. Üks tuntumatest Martini-Henry koopiate valmistajatest oli afridi hõimu meister Adam Khel Afridi, kes elas Khyberi kurus. Britid kutsusid selliseid koopiaid Khyberi kuru koopiateks.

## Vaata ka

* Briti sõjaväe vintpüssid
* Swinburn-Henry
* Martini-Enfield
* Martini Cadet

## Välislingid

* .577/.450 Martini–Henry Rifles
* martinihenry.com
* Martini Metford MkIV 1886
# Beretta M1915

| Beretta M1915 |
| --- |
|

---

 |
| Tüüp |
poolautomaatpüstol |
| Päritoluriik |  Itaalia |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
1915–1945 |
| Kasutajad | *Loend* |
| Sõjad |
Esimene maailmasõda Teine maailmasõda |
| Tootmise ajalugu |
| Konstruktor |
Tullio Marengoni |
| Tootja |
Beretta |
| Tootmises |
1915–1930 |
| Toodetud ühikuid |
15 670 (M1915) 56 000 (M1915/17) |
| Variandid |
M1915 M1915/17 M1915/19 |
| Tehnilised andmed |
| Padrun |
9 mm Glisenti .32 ACP |
| Tööpõhimõte |
tagasipahvakuga |
| Laskemoona algkiirus |
280 m/s |
| Tõhus laskeulatus |
55 m |
| Söötur |
7- või 8-lasuline lehtsalv |

**Beretta M1915** on Itaalia poolautomaatpüstol, mida tootis Beretta. Selle konstrueeris ettevõtte peainsener Tullio Marengoni asenduseks püstolile Glisenti M1910, mis oli keerulise ja ebatöökindla ehitusega. Tegu oli Beretta esimese poolautomaatse püstoliga ning see väljastati esimeses maailmasõjas Itaalia armee sõduritele. Kokku toodeti aastatel 1915–1918 umbes 15 670 püstolit M1915 ning 56 000 püstolit M1915/1917. Mõned nendest olid kasutuses ka teises maailmasõjas. M1915 sarnaneb ehituse poolest teiste Beretta püstolitega (nt M1923, M1934, M1935, M1951, 70, 92, Cheetah ja M9).

## Kasutajad

* Itaalia: kuninglik armee.
* Soome: ostis 1940. aastal 1500 püstolit M1915/17.

## Viited

## Välislingid

* "Small Arms of WWI Primer 037: Italian Beretta 1915 and 1917". YouTube. 25. oktoober 2016. Vaadatud 2. detsember 2018.
* "Beretta 1915: the First of the Beretta Pistols". YouTube. 22. juuni 2016. Vaadatud 2. detsember 2018.
# Beretta Cx4 Storm

| Beretta Cx4 Storm |
| --- |
| Tüüp |
püstolkuulipilduja püstoli kaliibriga karabiin |
| Päritoluriik |  Itaalia |
| Teenistusajalugu |
| Kasutajad | *Loend* |
| Tootmise ajalugu |
| Konstruktor |
Beretta |
| Tootja |
Beretta |
| Tootmises |
2003– |
| Variandid |
Mx4 |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
2,48 kg (Mx4) 2,575 kg (Cx4) |
| Pikkus |
647 mm (Mx4) 755 mm (Cx4) |
| Toru pikkus |
312 mm (Mx4) 422,5 mm (Cx4) |
| Laius |
63 mm |
| Kõrgus |
190 mm |
|

---

 |
| Padrun |
9×19mm Parabellum 9×21mm .40 S&W .45 ACP |
| Tööpõhimõte |
tagasipahvakuga |
| Laskekiirus |
1000 lasku/min |
| Laskemoona algkiirus |
390 m/s |
| Tõhus laskeulatus |
u 200 m |
| Söötur |
8-, 10-, 11-, 14-, 15-, 17-, 20- või 30-lasuline lehtsalv |

**Beretta Cx4 Storm** (sõjaväevariant **Beretta Mx4 Storm**) on püstoli kaliibriga Itaalia poolautomaatkarabiin, mis on mõeldud laskespordiks ning enese- ja korrakaitseks. Variandist Cx4 on kaks mudelit: üks 92/96 ja teine Px4 salvedele. Mõlemad variandid kasutavad kas padrunit 9×19mm Parabellum, .40 S&W, .45 ACP või 9×21mm. Variant Mx4 on väiksem, täisautomaatne ja suurema, 30-lasulise salvega.

## Kasutajad

* Ameerika Ühendriigid
* Itaalia
* Liibüa
* Venemaa
* Venezuela

## Viited

## Välislingid

* Beretta
* Beretta Cx4 Storm web site
* Independent Review of the Beretta Cx4 Storm
# A-91

| A-91 |
| --- |
|

---

 |
| Tüüp | *bullpup*-ründevintpüss |
| Päritoluriik |  Nõukogude Liit |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
1990– |
| Kasutajad | *Loend* |
| Tootmise ajalugu |
| Konstruktor |
KBP Instrumentide disainibüroo |
| Konstrueeritud |
1990 |
| Tootja |
KBP Instrumentide disainibüroo |
| Variandid |
5,56 A-91, A-91M |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
4,3 kg |
| Pikkus |
660–670 mm |
| Toru pikkus |
415 mm |
| Laius |
56–64 mm |
| Kõrgus |
291–292 mm |
|

---

 |
| Padrun |
7.62×39mm 5.45×39mm 5.56×45mm NATO |
| Tööpõhimõte |
gaasiga ümberlaadiv, pöörleva lukuga |
| Laskekiirus |
600–800 lasku/min |
| Laskemoona algkiirus |
715–910 m/s |
| Tõhus laskeulatus |
300 m |
| Söötur |
30-lasuline lehtsalv |

**A-91** on Nõukogude Liidu *bullpup*-ründevintpüss, mis konstrueeriti 1990. aastate alguses KBP Instrumentide disainibüroos Tulas. A-91 on 9A-91 relvaperekonna edasiarendus.

## Kasutajad

* Venemaa

## Välislingid

* Firearms Russia
* "A-91M - Modern Firearms". 21. mai 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. mai 2018. Vaadatud 21. mai 2018.
# HS Produkt VHS

| VHS |
| --- |
|

---

 |
| Tüüp |
Ründevintpüss |
| Päritoluriik |  Horvaatia |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
2009– |
| Kasutajad | *Loend* |
| Sõjad |
Süüria kodusõda Iraagi sõda (2013–2017) |
| Tootmise ajalugu |
| Tootja |
HS Produkt |
| Ühiku hind |
1453€ |
| Tootmises |
2005– |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
3,3–3,4 kg |
| Pikkus |
665–765 mm |
| Toru pikkus |
410–500 mm |
|

---

 |
| Padrun |
5.56×45mm NATO |
| Laskekiirus |
850–860 lasku/min |
| Laskemoona algkiirus |
940–950 m/s |
| Söötur |
30-lasuline G36- või STANAG-salv |

**VHS** (horvaadi keeles *Višenamjenska Hrvatska Strojnica* (*Mitmeotstarbeline Horvaatia Kuulipilduja*)) on Horvaatia ründevintpüss. Selle konstrueeris moonale 5.56×45mm NATO relvatootja HS Produkt ning sellel on iseloomulik *bullpup*-ehitus. Relva esitleti 2007. aastal Karlovaci innovatsiooninäitusel ning Horvaatia armee esitas tellimuse, et viia oma relvastus NATO standarditele vastavusse.

Aastal 2013 valmis edasiarendus VHS-2 ning aastas 2022 teatas Ameerika Ühendriikide relvatootja Springfield Armory, Inc., et hakkab seda nime Hellion all importima.

## Kasutajad

* Albaania
* Bosnia ja Hertsegoviina
* Horvaatia
* Iraak
* Kamerun
* Süüria
* Togo

### Katsetajad

* Ameerika Ühendriigid
* Prantsusmaa
* Rumeenia

## Viited
# SAR 21

*Mitte segi ajada TAR-21-ga.*

| SAR 21 |
| --- |
|

---

 |
| Tüüp | *Bullpup*-ründevintpüss |
| Päritoluriik |  Singapur |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
1999– |
| Kasutajad | *Loend* |
| Tootmise ajalugu |
| Konstruktor |
Chartered Industries of Singapore |
| Konstrueeritud |
1996 |
| Tootja |
Chartered Industries of Singapore/ST Kinetics |
| Tootmises |
1999– |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
3–5,3 kg |
| Pikkus |
508–805 mm |
| Toru pikkus |
508 mm |
|

---

 |
| Padrun |
5.56×45mm NATO |
| Tööpõhimõte |
Gaasiga ümberlaadiv, pöörleva lukuga |
| Laskekiirus |
450–650 lasku/min |
| Laskemoona algkiirus |
945–970 m/s |
| Tõhus laskeulatus |
460–800 m |
| Söötur |
30-lasuline lehtsalv |

**SAR 21** (S**ingapore **A**ssault **R**ifle - **21**st Century*, inglise keelest 'Singapuri ründevintpüss – 21. sajand') on Singapuri *bullpup*-ründevintpüss.

Relv võeti 1999. aastal Singapuri relvajõudude standardautomaadiks, sellega asendati litsentsi alusel toodetud automaadid M16S1 ning SAR 21 konstrueerimisel prooviti M16 vigu parandada.

SAR 21 toodetakse ka ekspordiks, Ameerika Ühendriikides turustab seda Singapuri ettevõtte ST Kinetics tütarettevõte VT Systems. SAR 21 asendatakse Singapuri sõjaväes uue automaadiga BR18.

## Kasutajad

* Botswana
* Brunei
* Indoneesia
* Maroko
* Peruu
* Singapur
* Sri Lanka
* Tai

## Viited

## Välislingid

* Official SAR 21 page at ST Kinetics
* SAR 21 Factsheet on Singapore Defence Ministry website
# QCW-05

| QCW-05 |
| --- |
|

---

 |
| Tüüp |
püstolkuulipilduja |
| Päritoluriik |  Hiina |
| Teenistusajalugu |
| Kasutajad | *Loend* |
| Tootmise ajalugu |
| Konstrueeritud |
2001–2005 |
| Tootja |
China South Industries Group |
| Tootmises |
2005– |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
2,2 kg |
| Pikkus |
50 cm |
| Toru pikkus |
25 cm |
|

---

 |
| Padrun |
5.8×21mm |
| Laskemoona algkiirus |
150–321 m/s |
| Tõhus laskeulatus |
200 m |
| Maksimaalne laskeulatus |
400 m |
| Söötur |
50-lasuline lehtsalv |

**QCW-05** on Hiina püstolkuulipilduja. Seda toodab ja arendab Rahvavabastusarmee arendusgrupp, relv on *bullpup*-ehitusega ja summutiga. Püss kasutab alahelikiiruspadrunit 5.8×21mm nagu ka summutatud püstol QSW-06.

## Kasutajad

* Hiina

## Viited
# Desert Tech HTI

| Desert Tech HTI |
| --- |
|

---

 |
| Tüüp |
Materjalivastane vintpüss |
| Päritoluriik |  Ameerika Ühendriigid |
| Teenistusajalugu |
| Kasutajad | *Loend* |
| Sõjad |
Vene-Ukraina sõda |
| Tootmise ajalugu |
| Konstruktor |
Desert Tech |
| Tootja |
Desert Tech |
| Ühiku hind |
7699$ |
| Tootmises |
2012– |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
8,93–9,18 kg |
| Pikkus |
1127–1152 mm |
| Toru pikkus |
737 mm |
|

---

 |
| Padrun |
.408 Cheyenne Tactical .416 Barrett .50 BMG |
| Tööpõhimõte |
Käsilukustus |
| Tõhus laskeulatus |
2200 m |
| Söötur |
5-lasuline lehtsalv |

**Desert Tech HTI** on Ameerika Ühendriikide materjalivastane vintpüss. See on käsilukustusega ning seda toodab ettevõte Desert Tech West Valley City linnas Utah' osariigis.

## Kasutajad

* Armeenia
* Leedu
* Saudi Araabia
* Tšehhi
* Ukraina

## Vaata ka

* Bullpup-tulirelvade loend
* Snaiperrelvade loend
# Kel-Tec KSG

| Kel-Tec KSG |
| --- |
|

---

 |
| Tüüp |
Haavlipüss |
| Päritoluriik |  Ameerika Ühendriigid |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
2016– |
| Kasutajad | *Loend* |
| Tootmise ajalugu |
| Konstrueeritud |
2011 |
| Tootja |
Kel-Tec |
| Ühiku hind |
900$ |
| Tootmises |
2011– |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
3,1 kg |
| Pikkus |
660 mm |
| Toru pikkus |
470 mm |
| Kõrgus |
180 mm |
|

---

 |
| Tööpõhimõte |
Pumppüss |
| Söötur |
2 7-lasulist tuubsalve |

**Kel-Tec KSG** on Ameerika Ühendriikide haavlipüss. See on *bullpup*-disaini ning kahe tuubsalvega pumppüss, mille konstrueeris relvatootja Kel-Tec. Mõlemasse salve mahub olenevalt kasutatavast laskemoonast kas kuus või seitse padrunit. KSG suurem variant on KSG25, mis mahutab salvedesse kokku kuni 24 padrunit.

## Kasutajad

* Lõuna-Korea
* Prantsusmaa

## Vaata ka

* Bullpup-tulirelvade loend
* Haavlipüsside loend
* NeoStead 2000
* UTAS UTS-15

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
# Heckler & Koch MP7

| Heckler & Koch MP7 |
| --- |
| HK MP7A1 koos summuti ja reflektorsihikuga

---

 |
| Tüüp |
enesekaitserelv püstolkuulipilduja |
| Päritoluriik |  Saksamaa |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
2001–... |
| Kasutajad |
20+ riiki |
| Sõjad | * Afganistani sõda (2001–)
* Iraagi sõda
* Operatsioon Neptuni oda
 |
| Tootmise ajalugu |
| Tootja |
Heckler & Koch |
| Tootmises |
2000–.... |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
2,10 kg koos padrunisalvega (MP7A1) |
| Pikkus |
638 mm (kabaga) 415 mm (kaba kokkuklapitud) |
| Toru pikkus |
180 mm |
| Laius |
51 mm |
| Kõrgus |
169,5 mm |
|

---

 |
| Padrun |
HK 4.6×30mm |
| Kaliiber |
.18 |
| Tööpõhimõte |
gaasiga ümberlaadimine, pöördlukk |
| Laskekiirus |
950 lasku/min |
| Laskemoona algkiirus |
731.52 m/s |
| Tõhus laskeulatus |
200 m |
| Söötur |
20, 30 või 40 padruniga eemaldatav karpsalv |

**Heckler & Koch MP7** (lühendina saksa keelest *Maschinenpistole 7*) on Saksa kaitsetööstusettevõtte Heckler & Koch toodetav püstolkuulipilduja (täpsemalt enesekaitserelv), mis kasutab soomustläbistavat HK 4.6×30mm laskemoona.

MP7 disainiti 1989. aastal NATO avaldatud üleskutse peale luua uus relvatüüp – enesekaitserelv (*Personal Defence Weapon*; PDW) –, mis pidi suutma efektiivselt läbistada kuuliveste ning vahetama välja selleks suutmatud väiksekaliibrilised püstolid ja püstolkuulipildujad. Tootmine algas aastal 2000.

Relva konstrueerimisel on kasutatud polümeermaterjale, mis teeb selle küllaltki kergeks ja kompaktseks. MP7 suudab efektiivselt läbistada NATO CRISAT-sihtmärki (1,6 mm titaaniumit + 20 kihti kevlarit), kasutades relvaga samaaegselt disainitud HK 4.6×30mm laskemoona.

## Variandid

* **MP7** – algne tootmisvariant pealmise Picatinny relssigant siin, liist, jne
* **MP7A1** – 2003. aastal lisati küljele täiendav Picatinny relss ja käepideme pealmist kattematerjali ning kuju muudeti. Relva pikendati pisut, kuid kaba lühendati, mistõttu üldpikkus ei muutunud.
* **MP7A2** – eesmine käepide eemaldati, selle asemele lisati täiendav Picatinny relss, kuhu on võimalik käepidet kinnitada.
* **MP7-SF** – ainult poolautomaatse lasurežiimiga variant.

## Kasutajad

* Albaania
* Alžeeria
* Ameerika Ühendriigid – sõjaväeline eriüksus DEVGRU.
* Austraalia
* Austria – politsei eriüksus *Einsatzkommando COBRA*
* Brunei – Brunei kuninglike relvajõudude erivägede rügement
* Eesti – Erioperatsioonide väejuhatus
* Gruusia
* Hispaania
* Horvaatia
* Iirimaa
* Indoneesia
* Itaalia
* Jaapan
* Jordaania
* Lõuna-Korea
* Malaisia
* Norra
* Omaan
* Prantsusmaa – sõjaväelised ja politsei eriüksused
* Rumeenia
* Saksamaa
* Serbia
* Suurbritannia
* Tšehhi – Tšehhi politsei
* Vatikan
* Venemaa

## Vaata ka

* MP5, H&K varasem 9mm püstolkuulipilduja, mida MP7 pidi mh välja vahetama
* FN P90, MP7 konkurent 1989. aasta NATO relvahankes

## Viited
# Tuli

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib leekidest; male mõiste kohta vaata artiklit Tuli (male), tulirelvast laskmise kohta artiklit Tulistamine, tulede kui valgustusseadmete kohta vaata artikleid Valgusti ja Lamp, Ineši valla küla kohta vaata artiklit Tūļi.* |

---

**Tuli** on kõrgel temperatuuril põlemisel leekide moodustumisel ilmnev nähtus, mille käigus eraldub valgust ja soojust.

Tule tekkimise eelduseks on kolme komponendi olemasolu: kütus, oksüdeerija ja piisavalt suur kuumus. Oksüdeerija võib olla näiteks õhuhapnik ning peab toimuma süttimistemperatuuri ületamine. Kuna elame õhu atmosfääris, milles kõige aktiivsem oksüdeerija on hapnik, siis enamasti ongi tule puhul tegemist hapniku ja põleva aine (täpsemalt pürolüüsi käigus tekkinud aurude) kiire omavahelise reaktsiooniga. Kuna tuli koosneb kolmest osast, siis ka tule kustutamine, tuletõrje on sihipärane tegevus selleks, et neid osasid vähendada. Tule kustutamiseks tuleb võimalusel vähendada kütuse hulka, alandada temperatuuri ja takistada hapniku juurdepääsu. Kui tule kuumus pole väga kõrge, saab tuld kustutada veega. Kuna vee keemilised sidemed vee molekulides ja molekulidevahelised
vesiniksidemed kokku omavad küllalt palju energiat, siis neelab vesi palju soojusenergiat-soojeneb suhteliselt aeglaselt. See on põhjuseks, et vesi jahutab tule kollet, vähendades pürolüüsi. Kuna vesi katab põleva pinna, siis takistavad vee molekulid vabade hapniku molekulide juurdepääsu. Kui tule kaks komponenti on piisavalt vähendatud, siis tuli kustub. Kui aga põlemistemperatuur on piisavat kõrge, siis vee molekulid lagunevad ja kuna tekib juurde täiendavat hapnikku, siis põlemisprotsess, tuli muutub hoopis aktiivsemaks. Samuti ei tohi tuld veega kustutada voolu all elektrijuhtmete läheduses.

Suure kuumuse tõttu tekitab tuli põletusi.
Tulest alguse saanud soojusenergia kandub edasi kahel viisil. Nii aine osakeste liikumise kaudu elik konvektsiooni ja soojusjuhtivuse abil, kui ka välja kaudu - elektromagnetilise välja kiirgusena infrapunakiirguse ehk soojuskiirgusena. See on laetud oskeste liikumisest tekkiv kiirgus, mille lainepikkus on suurem kui nähtaval valgusel ja väiksem kui raadiolainetel.

## Vaata ka

* lõke
* plahvatus
* tule süütamine
* tael
* tuleraud
* tulekahju
* tuletikk
* välgumihkel

## Välislingid

* (ingliskeelne video tulest ja põhjustest, miks tuld saab veega kustutada)
# Kõnekeel

**Kõnekeel** ehk **argikeel** on igapäevases suhtlemises kasutatav keel.

Kõnekeel on kirjakeelega võrreldes vabam ja normilõdvem ning ta ei taotle teadus- või ametikeele täpsust.

Argikeeles kasutatakse rohkesti fraseologisme, slängisõnu.

Kõnekeelel on palju varjundeid, mis on tingitud kõneleja haridustasemest, vaimulaadist, murdetaustast, emotsionaalsest seisundist, suhtluspartnerist ja vestlussituatsioonist.

## Vaata ka

* Argikeel
* Kirjakeel
* Suuline keel

## Viited