Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Käsi- ja kergrelvad

AK-47, maailma levinuim automaatrelv
**Käsi- ja kergrelvad** (inglise keeles *small arms and light weapons*, **SALW**) on mõiste, mida kasutatakse relvastuskontrolli protokollides kahele peamisele relvaliigile viitamiseks (üldjuhul kõik üksikisiku kantavad surmavad relvad, ka külmrelvad):

* **Käsitulirelvad** hõlmavad üldjoontes üksikisiku kantavaid tulirelvi, sealhulgas revolvrid ja automaatpüstolid, vintpüssid ja karabiinid, püstolkuulipildujad, automaadid ja kergekuulipildujad.

* **Kergtulirelvad** hõlmavad üldjoontes kahe või kolme, meeskonnana tegutseva inimese poolt kasutamiseks mõeldud relvi, ehkki mõningaid relvi võib kanda ja kasutada ka üks inimene. Kergrelvadeks loetakse muuhulgas raskekuulipildujad, granaadiheitjad, teisaldatavad õhutõrjerelvad, teisaldatavad tankitõrjerelvad, tagasilöögita relvad (õlaltlastavad raketid), teisaldatavad tanki- või õhutõrje raketisüsteemid ning miinipildujad kaliibriga alla 100 millimeetri.

## Viited

## Välislingid

* Relvastuskontroll – EV Alaline Esindus Genfis
* GENERAL AND COMPLETE DISARMAMENT: SMALL ARMS – ÜRO Peaassamblee
* Definitions of Small Arms and Light Weapons – Small Arms Survey
# Pistoda

Pistoda
Pistoda
**Pistoda** on lühike kaheteraline torkerelv.

Noast erineb selle poolest, et noad on enamasti üheteralised ja mõeldud lõikamiseks, mitte torkamiseks. Erinevalt mõõkadest ei ole pistoda mõeldud vehklemiseks, kuid seda võidakse vehklemise juures kasutada teise relvana löökide blokeerimiseks.

Esimesed pistoda meenutavad tööriistad pärinevad kiviajast.

## Vaata ka

* Kristallpistoda
* Kama
* Tääk
* Viskenuga
* Stilett

## Välislihgid
# Bajonettühendus

Bajonettühendus
Bajonettühendus enne ja pärast lukustamist
**Bajonettühendus** on selline ühendus, kus kõigepealt tuleb pistik pessa suruda ja siis pöörates lukustada. Pesa põhjas asuv vedru surub pistiku hamba sälku, mis lukustabki pistiku pessa. Säärast ühendust kasutatakse näiteks BNC konnektorite ja elektripirnide juures.

Hõõglamp koos topeltkontaktidega B22d bajonettpistikuga ja vastav pesa
# Taskunuga

Šveitsi armee taskunuga
Šveitsi taskunuga
**Taskunuga** on väike mitmeotstarbeline kokkupandav nuga, mille käepideme sisse mahub vähemalt üks tera. Tera pikkus on tavaliselt 5–15 cm. Algsest ühe teraga taskunoast on arendatud ka mitmefunktsioonilisi taskunuge.

## Šveitsi armee taskunuga

Šveitsi armee taskunuga patenteeriti 1897. aastal Carls Elseneri poolt.

Selles taskunoas on peamine tera (sealhulgas noatera) servade valik: hambulised, tavalised, saed. Lisaks sellele on hulga muid tööriistu, näiteks pudeliavajad, korgitsad ja käärid. Need on paigutatud noa käepidemesse pöördepunkti mehhanismi abil. Šveitsi armee taskunoa käepide on traditsiooniliselt punast värvi. Alates 2006. aastast on ilmunud ka muid värve. Samuti alates 2006. aastast on Šveitsi armee noa käepide kandnud Victorinoxi või Wengeri risti logo või Šveitsi sõjaväenugade puhul Šveitsi vappi.

## Viited
# Farquhar-Hill

| Farquhar-Hill |
| --- |
| Tüüp |
poolautomaatvintpüss |
| Päritoluriik |  Suurbritannia |
| Teenistusajalugu |
| Kasutajad |
Royal Flying Corps |
| Sõjad |
Esimene maailmasõda |
| Konstruktor |
Moubray G. Farquhar Arthur H. Hill |
| Konstrueeritud |
1908 |
| Tehnilised andmed |
| Padrun |
.303 British |
| Tööpõhimõte |
tagasilöögi jõul ümberlaadimine (prototüüp) gaasiga ümberlaadimine |
| Söötur |
10-, 19- või 65-lasuline trummsalv |

**Farquhar-Hill** on Suurbritannia poolautomaatvintpüss. Selle konstrueerisid Moubray G. Farquhar ja Arthur H. Hill. Farquhar-Hill oli üks 20. sajandi esimesi poolautomaatseid vintpüsse.

## Vaata ka

* Avtomat Fjodorova
* Cei-Rigotti
* Winchester Model 1907
* Mondragón (vintpüss)
* Remington Model 8

## Välislingid

*
*
*
*
# FN P90

| FN P90 |
| --- |
| FN P90 ja selle padrunisalv

---

 |
| Tüüp |
püstolkuulipilduja enesekaitserelv (PDW) |
| Päritoluriik |  Belgia |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
1991–... |
| Sõjad | * Lahesõda
* Afganistani sõda (2001–)
* Iraagi sõda
* Mehhiko narkosõda
* Liibüa kodusõda
* Põhja-Mali konflikt
 |
| Tootmise ajalugu |
| Konstrueeritud |
1986–1990 |
| Tootja |
FN Herstal |
| Tootmises |
1990–... |
| Variandid | * **P90** (sõjaväeline variant; TR, USG, LV, TR LV, USG IR)
* **PS90** (tsiviilvariant; TR, USG)
 |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
2,6 kg (P90) 2,85 kg (PS90) |
| Pikkus |
50,5 cm (P90) 66,6 cm (PS90) |
| Toru pikkus |
26,4 cm (P90) 66,6 cm (PS90) |
| Laius |
5,5 cm |
| Kõrgus |
21 cm |
|

---

 |
| Padrun |
FN 5,7×28mm |
| Tööpõhimõte |
tagasilöögijõud |
| Laskekiirus |
900 l/min |
| Laskemoona algkiirus |
715 m/s |
| Tõhus laskeulatus |
200 m |
| Maksimaalne laskeulatus |
1800 m |
| Söötur |
50 padruniga salv |
| Sihikud |
sissehitatud punatäppsihik, tagavara raudsihik |

**FN P90** ehk **FN Project 1990** on püstolkuulipilduja (täpsemalt enesekaitserelv; PDW), mille väljatöötaja ja tootja on Belgia relvatehas Fabrique National de Herstal (FN).

Relv disainiti üheskoos FN 5,7×28 mm laskemoona ja FN Five-seveN püstoliga, mis olid ühise pakkumisena mõeldud vastama NATO soovile asendada liikmesriikide 9×19 mm parabellumi laskemoona kasutavad tulirelvad efektiivsematega. Arendustöö algas 1986. aastal ja relv läks tootmisse aastal 1990, millele viitab arv 90 relva nimetuses. 1993. aastal kaasajastati relva ja 5,7x28 mm laskemoona täiendavalt vastavalt NATO nõuetele kuulivestide läbistamise suhtes ja samal ajal tuli turule ka sama laskemoona kasutav Five-seveN püstol.

## Vaata ka

* Heckler & Koch MP7
* FN Five-seveN

## Viited

## Kirjandus

* Díez, Octavio (2000). *Armament and Technology: Handguns*. Barcelona: Lema Publications, S.L. ISBN 9788484630135.
* Francotte, Auguste; Gaier, Claude; Karlshausen, Robert [toim.] (2008). *Ars Mechanica – The Ultimate FN Book*. Vottem: Herstal Group. ISBN 9782874158773.
* Jones, Richard D.; Ness, Leland S., [toim.] (2009). *Jane's Infantry Weapons 2009/2010* (35th ed.). Coulsdon: Jane's Information Group. ISBN 9780710628695.
* Miller, David (2001). *The Illustrated Directory of 20th Century Guns*. London: Salamander Books Ltd. ISBN 9781840652451.

## Välislingid

* FN P90 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* P90 FN Herstali kodulehel (inglise keeles)
# T-72

| T-72 |
| --- |
|

---

 |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
41 t |
| Pikkus |
6,9 m |
| Laius |
3,6 m |
| Kõrgus |
2,2 m |
| Meeskond |
3 |
|

---

 |
| Soomus |
500 mm |
| Pearelv |
125 mm kahur 2A46M |
| Muu relvastus |
12,7 mm NSVT ja 7,62 mm PKT |
| Mootor |
12-silindriline diiselmootor 780–1000 hj |
| Tegevusulatus |
maanteel 450–600 km |
| Kiirus |
35 km/h (maanteel 60 km/h) |

**T-72** on alates 1972. aastast Nõukogude Liidus ja hiljem Venemaal toodetud lahingutank.

T-72 on lihtsustatud versioon eliitväeosades kasutuses olnud T-64-st. T-72 on eksporditud paljudesse riikidesse, kus seda on kasutatud ka lahingutegevuses. T-72 tanke on toodetud umbes 20 000.

1979. aastal välja tulnud T-72A liigitatakse teise põlvkonna lahingutankiks ja 2010. aastal välja tulnud T-72B3 liigitatakse kolmanda põlvkonna lahingutankiks.

Jugoslaavias toodeti T-72 litsentsi alusel tanki M-84.

Venemaa tank T-90 on samuti täiustatud versioon T-72-st (modifitseeritud T-72B, mis sisaldab mitmeid T-80 komponente).

## Kasutajad

* Afganistan
* Albaania
* Alžeeria
* Angola
* Armeenia
* Aserbaidžaan
* Benin
* Bosnia ja Hertsegoviina
* Bulgaaria
* Gruusia
* Guinea-Bissau
* Guinea
* Horvaatia
* Iisrael
* India
* Indoneesia
* Iraak
* Iraak
* Iraan
* Kambodža
* Kasahstan
* Kongo Vabariik
* Kuuba
* Kõrgõzstan
* Laos
* Madagaskar
* Mali
* Moldova
* Mongoolia
* Mosambiik
* Nicaragua
* Pakistan
* Poola
* Põhja-Makedoonia
* Slovakkia
* Sloveenia
* Sudaan
* Süüria
* Tadžikistan
* Türkmenistan
* Tšehhi
* Ukraina – 520 erinevate modifikatsioonide Т-72 kasutusel seisuga veebruar 2024
* Ungari
* Usbekistan
* Valgevene
* Venemaa – 300 Т-72A/AV/B/BA ja 750 T-72B3/B3M kasutusel ja olemas ka hoidlates (hoidlates olevate T-55, T-62, T-64, T-72, T-80, T-90 hinnatav koguarv on 4000 seisuga veebruar 2024)
* Vietnam

### Endised kasutajad

* Jugoslaavia
* Nõukogude Liit
* Saksamaa
* Soome
* Tšehhoslovakkia

## Galerii

* Venemaa T-72B3 2013. aastal
* Ukraina T-72AMT Kiievis 2018. aastal
* Ukrainas purustatud Vene T-72B3 Tallinna Vabaduse väljakul, 2023

## Viited

## Välislingid

* T-72 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Украина испытывает модернизированный танк Т-72АМТ - видео - Liga Novosti, 13.08.2018
* T-72 Main Battle Tank - Military-Today
# 2K22 Tunguska

| 2K22 Tunguska |
| --- |
| 9K22 Tunguska-M

---

 |
| Tüüp |
Õhutõrjesoomuk |
| Päritoluriik |  Nõukogude Liit |
| Teenistusajalugu |
| Sõjad |
Vene-Ukraina sõda |
| Tehnilised andmed |
|

---

 |
| Pearelv |
8x 9М311 |
| Muu relvastus |
2 2x2A38M 30 mm |

**2K22 Tunguska** (vene keeles: 2К22 "Тунгуска") on Vene roomikutega õhutõrjesoomuk, mille varustusse kuulub pind-õhk-tüüpi juhitav raketi- ja relvasüsteem. GRAU indeks 2K22, NATO koodnimi on SA-19 Grison.

## Ajalugu

Ukraina 2K22 Tunguska 2022. aastal
See on välja töötatud jalaväe- ja tankirügementide kaitseks madalalt lendavate lennukite, helikopterite ja tiibrakettide eest nii ööl kui päeval ja igasuguse ilmaga. Ehitatakse Uljanovskis (*Ульяновский механический завод*) alates 1981. aastast.

## Operaatorid

2K22 operaatorriigid kaardil. Praegused operaatorid on märgitud sinise ja endised punase värviga
### Praegused operaatorid

* Valgevene – teadmata arv 2S6 süsteeme
* India – erinevate andmete kohaselt 2012. aasta seisuga 20–92 ühikut 2S6 süsteeme
* Maroko – 2012. aasta seisuga 12 2K22M süsteemi
* Myanmar
* Venemaa – 2012. aasta seisuga rohkem kui 250 2К22 süsteemi
* Süüria – 2008. aasta seisuga 6 ühikut 2S6М1 süsteeme
* Ukraina – 2012. aasta seisuga 70 ühikut 2S6 süsteeme. Ukraina kasutas neid 2022. ja 2023. aastal Vene-Ukraina sõjas.
* Jeemen – 2005. aasta seisuga teadmata hulk 2S6М1 süsteeme

### Endised operaatorid

* Nõukogude Liit

## Viited

## Välislingid

* 2K22 Tunguska – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Venemaa kaitseministeerium

Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeerium|
Министерство обороны Российской Федерации |
|  |
| Lühend |
MO |
| Asutatud |
16. märts 1992 |
| Eesmärk |
riigikaitse korraldamine |
| Asukoht |
Moskva, Venemaa |
| Kaitseminister |
Andrei Beloussov |
| Veebileht | www.mil.ru |

**Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeerium** (vene keeles Министерство обороны Российской Федерации, lühemalt Минобороны России) on Venemaa valitsusasutus, mis korraldab riigikaitset.

## Vaata ka

* KM Raketi- ja Suurtükiväe Peavalitsus vene k lühend GRAU, GRAU indeks
* KM Autosoomustankiväe Peavalitsus vene k lühend GABTU
* NSV Liidu Kaitseministeerium

## Välislingid

* Venemaa kaitseministeerium – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (vene ja inglise keeles)
# Balti vabaduse päev

**Balti vabaduse päev**  (inglise *Baltic Freedom Day*) on 14. juunil. Sel päeval 1941 alustas Nõukogude Liit Baltimaade inimeste küüditamist (juuniküüditamine). Fraasi *Balti vabaduse päev* on esimest korda mainitud 14. juunil 1982 Ronald Reagani proklamatsioonis nr 4948.

## Viited
# Prantsuse teine keisririik

|  |
| --- |
| **Prantsuse teine keisririik Empire français**

---

1852–1870 |
|

Lipp
Vapp
 |
| (1861) |
| Pealinn |
Pariis |
| Riigikeeled |
prantsuse keel |
|

| Eelnev | Järgnev |
| --- | --- |
| Prantsuse teine vabariik | Prantsuse kolmas vabariik |

 |

**Prantsuse teine keisririik** (prantsuse keeles Second Empire) oli Napoléon III imperialistlik režiim aastatel 1852–1870. See järgnes Prantsuse teisele vabariigile ja eelnes kolmandale vabariigile.

2. detsembril 1851 korraldas vabariigi presidendiks valitud Louis-Napoléon Bonaparte riigipöörde, millega saatis laiali rahvusassamblee ja sai Prantsusmaa ainuvalitsejaks.

## Keisririigi lõpp

Preisimaa tugevnemine 1860. aastatel põhjustas Prantsuse rahvusassamblees palju ärevust, mis kulmineerus kriisiga 1870. aasta juulis. 15. juulil kuulutas Émile Ollivier' valitsus Preisimaale sõja, kuna Hohenzollernite dünastia kandideeris Hispaania troonile. Viimane oli ettekääne, et püüda peatada Preisimaa ulatuslikku laienemist Euroopas. 1870. aasta juulis ja augustis kaotas Prantsuse keiserlik armee ühe lahingu teise järel ning sai Sedani lahingus lõplikult lüüa. Prantsuse armee ja Napoleon III alistusid preislastele 2. septembril. Uudised Sedani lahingust jõudsid Pariisi 4. septembril ning sama päeva pärastlõunal moodustas Pariisi saadikutekoda uue valitsuse.

Vabariiklane Léon Gambetta kuulutas Pariisi raekojas teise keisririigi lõppu ja kolmanda vabariigi asutamist.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Prantsusmaa Teine Vabariik** | **Prantsuse teine keisririik** 1852–1870 | Järgnev **Prantsusmaa Kolmas Vabariik** |

## Vaata ka

* Prantsuse-Preisi sõda
* Teise keisririigi stiil
# Aarja rass

Päikeseratas on olnud kasutusel aarja rassi sümbolina
**Aarja rass** ehk **aaria rass** oli Euroopa poliitilises ja kultuurilises diskursuses 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi esimesel poolel levinud mõiste, mis põhines ideel, et indoeuroopa algkeele kõnelejad moodustasid eraldi rassi. Selle idee tuntuim rakendaja natsionaalsotsialistlik ideoloogia pidas aarjalaste puhtaimateks esindajateks põhjaeurooplasi.

## Vaata ka

* Põhjala teooria

## Välislingid
# History (telekanal)

Telekanali logo
**History** (1995–2008 **The History Channel**) on Ameerika Ühendriikide telekanal, mida omab A&E Networks.

Kanal näitas algselt ainult ajaloolisi dokumentaalfilme ja -saateid, kuid hiljem hakati näitama erinevaid tõsielusaateid ja muud mitteajaloolist sisu. Mitmed teadlased, ajaloolased ja skeptikud on kanalit kritiseerinud saadete "Iidsed tulnukad", "UFO Hunters" jm tõttu, mida peetakse pseudoajalugu ja -teadust propageerivateks.
# Piiramine

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sõjategevusest; pulmatava kohta vaata artiklit Piiramine (pulm).* |

---

Saksamaa linnuse piiramine (1590)
**Piiramine** ehk **sissepiiramine** (ka **ümberpiiramine** ja nn **kotti võtmine**) on sõjanduses vastase vägede äralõikamine teistest vägedest, et sissepiiratud väed hävitada või vangi võtta. Piirata võidakse ka vastase mingit objekti (nt linnust, linna).

Piiramise käigus tekkivat rindejoont nimetatakse piiramisrõngaks.

Vastandmõiste sissepiiramisele on väljamurdmine.

## Vaata ka

* Tiibamine

## Viited
# Sõjateadus

**Sõjateadus** on interdistsiplinaarne teadusharu, mis uurib sõjalise jõu kasutamist ja selleks valmistumist kõigis sõjapidamisvaldkondades kogu konfliktispektri ulatuses.

## Vaata ka

* polemoloogia
* sõjandus
* sõjanduse mõisteid
* Sõjateadlane (ajakiri)
* Kategooria:Sõjateadlased

## Viited
# Lafett

Suurtükk veetaval lafetil
**Lafett** ehk **relvaalus** on relvasüsteemi (peamiselt suurtüki) või muu mitte käest tulistatava tulirelva alustugi, mille külge kinnitub relva laskeseade, et see parema sihtimise huvides püsiks stabiilsena.

Lafett võtab vastu tagasilöögi ning paljudel juhtudel oleks abivahendiks relva transportimisel.

Sõjaväeliste auavaldustega matustel on traditsioon sõidutada kirstu suurtüki lafetil.

## Liigid

* statsionaarlafett
* liikurlafett
* veetav lafett
# Ballista

Ballista (ka raskeamb) oli antiikajal roomlaste kasutatud suur teisaldatav alusel puust amb, (kivi)heiduk, millega rünnati elavjõudu ning kindlustusrajatisi.

*Ballista*´ga sai vaenlasi kahjustada lennutatud odade, kivikuulide, süüteanumate ja kividega - kõigega mis käepärast oli.

Väiksemaid *ballista*´sid paigaldati ka hobuvankril alustele, mis võimaldasid sõidu pealt vaenlase pihta sihtida ning tulistada, mis teeb nendest ilmselt tänapäeva tankide eelkäijad. *Ballista´* mehhanismi laskeulatus ja täpsus tegi sellest antiikmaailma inseneride ühe kardetuima relva.

*Ballista*´ga sai tulistada minutis 120 noolt, mille kiirus oli umbes 60 km/h ja laskeulatus umbes 400 meetrit (kaugus, mis oli kaks korda enam selleaegsete vibulaskurite võimekusest).

Tüüpilises rooma leegionis oli 60 *ballista*´t. Teisaldamiseks ja sõjariistaga opereerimiseks oli vaja mitut inimest.

Ballistade tulejõuks olid kanepist või juustest valmistatud köied, kuigi enim kasutati arvatavasti loomade kõõluseid. "Vibunööre" kutsuti *tormenta´*ks ("piinatud hinged"), sest nende pingutamisel tekkinud helid (kaeblikud krudinad, kriuksud) olid sõjameestele tõenäoliselt kõnekad.

Termin ballistika on tuletatud *ballista* nimest.

## Vaata ka

* Vibu
* Amb
* Oda
* Kahur
* Blide
* Trebuschet
* Ballistika
* Tank

## Viited
# Tsentrifugaaljõud

**Tsentrifugaaljõud** ehk **kesktõukejõud** on üks inertsijõududest, see tähendab, et tegu on vaid inertsist tuleneva nähtusega, mitte ringliikumise põhjusega. See tekib punktmassi või keha kõverjoonelisel liikumisel ja mõjub liikumissuunaga (trajektoori puutujaga) risti ja ringliikumise keskpunktist eemale.

Tsentrifugaaljõu moodul on määratud trajektoori kõverusraadiusega *R*, keha liikumiskiirusega *v* ja massiga *m* vastavalt valemile

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 .
## Valearusaamad

On levinud arusaam, et tsentrifugaaljõud tasakaalustab kehade vahelist gravitatsioonijõudu ja hoiab nii Maad kui teisi planeete ja nende kaaslasi oma orbiitidel, samuti Maa tehiskaaslasi, jne. Tegelikult ei ole see tõsi – Newtoni I seaduse järgi jätkab keha, millele ei mõju jõude, oma liikumist endises suunas ja endise kiirusega ning seetõttu peab ringjoones liikuvale kehale pidevalt mõjuma tsentripetaaljõud ehk kesktõmbejõud. Taevamehaanikas mängib kesktõmbejõu rolli gravitatsioon.

### Näiline jõud

Tsentrifugaaljõu kui inertsijõu näide on kurvi läbiv auto inimestega autos. Kui auto läbib kurvi, kalduvad inimesed autos kurvist väljapoole, justkui mõjuks neile mingi jõud. Tegelikult on tegu vaid inertsiga – inimestel autos on kalduvus liikuda endises liikumissuunas ehk otse kurvist välja.

## Vaata ka

* Tsentripetaaljõud
* Tsentrifuug
* Tsentrifuugimine

## Viited
# Zuzana

|  |
| --- |
|  |
| Zuzana
 |
|  |
| Pikkus | 12,97 m m |
| Laius | 3,015m  m |
| Kõrgus | 3,300 mm  m |
| Kaal | 29  t |
| Kiirus | maastikul km/h |
| Käiguvaru | maanteel 400 km |
| Suurtükk | 155 mm |
| Kuulipildujad | 7,62 või 12,7 |
| Soomus | ? mm |
| Mootor |  |
| Mootori võimsus | {{{mootori võimsus}}} hj |
| Meeskond | 5 inimest |

**Zuzana** on Slovakkias toodetud liikurhaubits.
# Reamees

Eesti maaväe reamehe õlak
**Reamees** on paljudes riikides, sealhulgas tänapäeval Eestis, maaväes (paljudes riikides ka õhuväes) madalaim sõjaväeline auaste.

Mõnes riigis on noorsõduritel veel madalam auaste (varem Eestis noor, eraldi auastme tunnus puudub).

Kaitseliidu **malevlane** vastab noorsõdurile (välja õppimata reamees), sõdurioskuste kursuse (SOK) läbimisel saab malevlasest reamees.

Reamehest ühe astme võrra kõrgem auaste on kapral (sh Eestis) ehk jefreitor (saksa keeles *Gefreiter*; on ka teisi nimetusi).
# M240

---

| M240 |
| --- |
|

---

 |
| Tüüp |
Täiskuulipilduja |
| Päritoluriik |  Ameerika Ühendriigid |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
1977– |
| Kasutajad | *Loend* |
| Tootmise ajalugu |
| Konstrueeritud |
1950ndad |
| Tootja |
FN America Barrett Firearms Manufacturing |
| Ühiku hind |
6600$ |
| Tootmises |
1977– |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
12,5 kg |
| Pikkus |
1260 mm |
| Toru pikkus |
630 mm |
| Laius |
120 mm |
| Kõrgus |
260 mm |
|

---

 |
| Padrun |
7.62×51mm NATO |
| Tööpõhimõte |
Gaasiga ümberlaadiv |
| Laskekiirus |
500–950 lasku/min |
| Laskemoona algkiirus |
853 m/s |
| Tõhus laskeulatus |
800–1800 m |
| Maksimaalne laskeulatus |
3725 m |
| Söötur |
Lint |

**M240** on Ameerika Ühendriikide täiskuulipilduja. See on koopia Belgia kuulipildujast FN MAG, lindiltlaetav, gaasiga ümberlaadiv ning kasutab laskemoona 7.62×51mm NATO.

M240 on Ameerika Ühendriikide relvajõududes kasutusel olnud alates 1970. aastatest. Seda kasutatakse nii jalaväeüksustes kui ka maa-, õhu ja veesõidukitel. Kuigi see on paljudest teistest sama klassi relvadest raskem, hinnatakse selle töökindlust, lisaks on boonuseks asjaolu, et tegu on mitme NATO riigi standardrelvaga. Seda toodab ettevõte FN America, mis on Belgia relvatootja FN Herstali tütarettevõte.

## Kasutajad

* Ameerika Ühendriigid
* Argentina
* Colombia
* Filipiinid
* Gruusia
* Hispaania
* Horvaatia
* Indoneesia
* Iraak
* Jaapan
* Kurdistan
* Poola
* Rumeenia
* Süüria
* Türgi
* Ukraina

## Kirjandus

* McNab, Chris (2018). *The FN MAG Machine Gun: M240, L7, and other variants*. Weapon 63. Osprey Publishing. ISBN 9781472819673.
* Neville, Leigh (2018). *Technicals: Non-Standard Tactical Vehicles from the Great Toyota War to Modern Special Forces*. New Vanguard 257. Oxford, UK: Osprey Publishing. ISBN 978-1472822512.

## Viited
# M142 HIMARS

| M142 HIMARS |
| --- |
| HIMARS tulistamas GMLRS raketti 2005. aastal Ameerika Ühendriikide White Sandsi raketipolügoonil

---

 |
| Tüüp |
mitmikraketiheitja |
| Päritoluriik |  Ameerika Ühendriigid |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
2010–... |
| Kasutajad |  Ameerika Ühendriigid *Loend...* |
| Sõjad | * Afganistani sõda (2001–2021)
* Süüria kodusõda
* Vene-Ukraina sõda
 |
| Tootmise ajalugu |
| Tootja |
Lockheed Martin Missiles and Fire Control |
| Ühiku hind |
5,1 mln USA dollarit |
| Toodetud ühikuid |
üle 540 (2022) |
| Tehnilised andmed |
| Kaal | * 13 517 kg (tühikaal)
* 16 238 kg (lahingurežiimis)
 |
| Pikkus |
7 m |
| Laius |
2,4 m |
| Kõrgus |
3,2 m |
| Meeskond |
3 |
| Tõhus laskeulatus | * 15–150 km (GLMRS)
* 20–300 km (ATACMS)
* 60–499 km (PrSM)
 |
|

---

 |
| Tegevusulatus |
483 km |
| Kiirus |
94 km/h |

HIMARS ja DIVARTY harjutus
**M142 HIMARS** (inglise keeles *High Mobility Artillery Rocket System*) on Ameerika Ühendriikides toodetud mitmikraketiheitja.

## Kirjeldus

Raketisüsteem on monteeritud soomustatud kabiiniga M1140 FMTV tüüpi veokile. Vahetatavas raketikonteineris kannab HIMARS laskemoonana vastavalt kas kuut GPS-i ja inertsiaalse juhtimissüsteemiga GMLRS-raketti (laskeulatus 15–92 km), kaht juhitavat PrSM (*Precision Strike Missile*) raketti (laskeulatus 60–499 km) või üht juhtivat ATACMS (*Army Tactical Missile System*) seeria 610 millimeetrist pind-pind-tüüpi juhitavat raketti, mille laskeulatus on kuni 300 kilomeetrit. HIMARS-i raketikonteiner on sama M270 MLRS-il kasutatavaga, ehkki erinevalt kahte konteinerit kandvast M270-st, mahub HIMARS-ile korraga vaid üks.

Üks ATACMS rakett maksab u 1,5–2 miljonit eurot.

HIMARS-i meeskonda kuulub kolm liiget: veokijuht, laskja ja meeskonnaülem.

## Kasutajad

* Ameerika Ühendriigid
	+ Ameerika Ühendriikide maavägi
	+ Ameerika Ühendriikide merejalavägi
* Eesti
	+ Eesti maavägi

15. juulil 2022 teatas USA kuue raketisüsteemi müügist Eestile, tehingu koguväärtus (muud kulud lisaks laskeseadmetele) on u 500 miljonit USA dollarit. Kuus HIMARSi mitmikraketiheitjat anti Eesti kaitseväele üle 2025. aasta aprillis.

* Rumeenia
	+ Rumeenia maaväed
* Singapur
	+ Singapuri maavägi
* Araabia Ühendemiraadid
	+ Araabia Ühendemiraatide maavägi
* Jordaania
	+ Jordaania kuninglik maavägi
* Ukraina
	+ Ukraina maaväed

### Tulevased kasutajad

* Poola
	+ Poola maaväed
* Austraalia
	+ Austraalia maavägi

26. mail 2022 kinnitas USA 20 raketisüsteemi müügi Austraaliale, tehingu koguväärtus (muud kulud lisaks laskeseadmetele) on u 385 miljonit USA dollarit.

* Taiwan

* Läti
	+ Läti maavägi
* Leedu
	+ Leedu maavägi

## Vaata ka

* M270 MLRS
* BM-27 Uragan
* BM-30 Smertš
* RM-70

## Viited

## Välislingid

* Taavi Minnik. Ülevaade | Laskeulatusse jääksid Krimm, Minsk ja Lõuna-Venemaa. Mida kujutab endast rakett ATACMS? Delfi Forte, 21. jaanuar 2023
* HIMARS Technical Manuals