Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Lääneliitlaste sõjakuriteod teise maailmasõja ajal

**Lääneliitlaste sõjakuriteod teise maailmasõja ajal** olid teises maailmasõjas lääneliitlaste toime pandud sõjaseaduste rikkumised teljeriikide tsiviilelanike ja sõjaväe isikkoosseisu vastu.

Teises maailmasõjas peeti mitmeid kohtuprotsesse teljeriikide sõjakurjategijate üle, neist tuntuim oli Nürnbergi protsess, aga need käsitlesid üksnes teljeriikide huvides tegutsenud isikute sõjakuritegusid.

## Euroopa

### Kanada

Samuel Mitchami ja Friedrich von Stauffenbergi väitel tapsid juulis 1943 Leonfortes Sitsiilias Edmontoni rügemendi sõdurid vangivõetud sakslasi. Saksamaal Friesoythes põletasid Kanada väeüksused aprillis 1945 juhuslikke maju.

### Suurbritannia

Saksa ajaloolane Jörg Friedrich väidab, et Winston Churchilli otsus jaanuarist maini 1945 Saksamaad pommitada oli sõjakuritegu. Ajaloolane Donald Bloxham tunnistab, et Dresdeni pommitamine 13.–14. veebruaril 1945 oli sõjakuritegu.

### Ameerika Ühendriigid

* Canicattì veretöö – kolonelleitnant McCaffrey tappis Itaalia tsiviilelanikke.
* Chenogne veretöö – Saksa sõjavangide tapmine 1. jaanuaril 1945 Belgias Chenogne linna lähedal.
* Dachau veretöö – Saksa sõjavangide tapmine.

Richard Dominic Wiggers väidab, et Ameerika Ühendriikide toitmispoliitika sõjajärgsel Saksamaal rikkus rahvusvahelist õigust, põhjustades paljude tsiviilelanike ja sõjavangide kannatusi ning surma.

Ameerika Ühendriikide sõdurid lõikasid Jaapani sõdurite laipadelt kehaosasid suveniirideks või trofeedeks.

## Vaata ka

* Saksa Kolmanda Riigi sõjakuriteod teise maailmasõja ajal

 *Pikemalt artiklis Inimsusvastased kuriteod*
## Viited
# Kõhutüüfus

| Kõhutüüfus |
| --- |
|
Febris typhoides |
|  |
|

---

 |
| Klassifikatsioon ja välisallikad |
| RHK-9 |
002 |
| DiseasesDB |
27829 |
| MedlinePlus |
000637 |
| eMedicine |
oph/686 med/2331 |

**Kõhutüüfus** (ladina keeles *typhus abdominalis* või *febris typhoides*) on bakteri *Salmonella typhi* põhjustatud eluohtlik soolestiku nakkushaigus.

## Haigestumine

♦ Tugevalt endeemiline

♦ Endeemiline

♦ Üksikud juhud
Inimene haigestub bakteriga, kui sööb toitu või joob vett, mis on saastunud haige inimese väljaheidete või uriiniga. Bakter püsib vees või kuivanud heitveega kohtades nädalaid. Bakter võib levida ka puudutuse teel, kui haige ei ole käsi pesnud. Sellepärast on kõhutüüfus levinud viletsa hügieenitasemega piirkondades, kus napib puhast joogivett, nagu Aasia, Aafrika ja Ladina-Ameerika. Maailmas haigestub sellesse aastas ligi 12,5 miljonit inimest. Haiguse peiteaeg on 3–60 päeva.

## Sümptomid

1939. aasta illustratsioon, millel näidatakse erinevaid viise, kuidas võib saastuda kaevuvesi
Kõrge palavik (kuni 40 °C), valulik kurk, oksendamine, verepais rinnus, kõhulahtisus, lööve nahal ja nõrkus. Haigus võib kesta kuni kuus nädalat. Tüüfusse haigestumist saab määrata väljaheite- või vereproovi alusel.

## Paranemine

Ilma ravita on inimene kuude viisi haige ning 10–30% sureb üldise nakkuse ja tüsistuste, nagu kopsupõletik ja sisemised verejooksud, tagajärjel. Lastele, eriti imikutele on tüüfus peaaegu alati surmav. Kui ravi alustada õigeaegselt, siis on paranemine täielik, surmajuhte täheldatakse ravitud patsientidel haruharva. Ravitakse antibiootikumidega.

## Vaata ka

* Tüüfus

## Viited
# Vägistamine

Vägistamise suhteline esinemissagedus (WomanStat 2018; valge = harvaesinev, punane = üldlevinud)
**Vägistamine** (ladina keeles *stuprum*, *stupratio*) on suguühtesse astumine inimesega, kes ei ole sellega vabatahtlikult nõus.

## Õigusraamistik

### Eesti

Eesti karistusseadustikus klassifitseeritakse vägistamist seksuaalse enesemääramise vastase süüteona. Vägistamiseks loetakse tahtevastast suguühet või muu sugulise iseloomuga teo toimepanemist, kui vägistaja kasutab kas vägivalda või ähvardab sellega või paneb süüteo toime, kasutades ära teise seisundit, milles too ei olnud võimeline vastupanu osutama või toimunust aru saama.

### Soome

Soome kriminaalkoodeksis liigitatakse vägistamine seksuaalkuriteoks.

## Eelarvamused

Valitseb arvamus, et vägistamine toimub tavaliselt võõraste rünnakutes, kuid enamik vägistamisi pannakse toime tuttavate ja pereliikmete poolt ning lähisuhtes. Austraalia statistika kohaselt moodustavad lähisuhtes toimunud seksuaalsed kuritarvitamised ligi kolmandiku kõigist selle kategooria juhtumitest, tegelikku juhtumite arvu peetakse suuremaks, kuna valitseb hoiak, et lähisuhtes toimuv vägivald pole *päris* või õige vägistamine toimub ainult võõraste suhtes. Ka ohvritel on raskusi sellistel puhkudel toimunu sõnastamisega. Samuti kaldub täitevvõim ennekõike menetlema võõrastega seotud juhtumeid, mitte lähisuhtes toimunuid.

USA-s tehtud uuringu kohaselt on alaealistest vägistamisohvritest enamik vägistatud kellegi tuttava, mitte võõra poolt. Vaid 14,3% enne täisiga vägistatud tüdrukutest ja 19,5% vägistatud poistest olid rünnatud võõra poolt. Ligi pooled alaealistest ohvritest olid vägistatud tuttava poolt, ligi kolmandik sugulase ning 15% naistest ja 6,5% meestest olid varem vägistatud oma seksuaalpartneri või ekspartneri poolt.

## Vaata ka

* lähisuhtevägivald
* ohvrisüüdistamine
* õiglase maailma hüpotees

## Viited
# Sõjaajalugu

Sõjalise tegevuse ilmsemateks jälgedeks maastikul on erinevad militaarrajatised ning mälestusmärgid. Kauglaskekahuri jäänused Osmussaarel
**Sõjaajalugu** ehk **militaarajalugu** on ajalooteaduse haru, mis uurib sõjanduse erivaldkondi, nende toimet ja tagajärgi ühiskonnale minevikus.

Sõjaajalugu uurivaid inimesi nimetatakse sõjaajaloolasteks. Tuntud Eesti sõjaajaloolaste sekka kuuluvad näiteks Mati Õun ja Rein Helme.

Sõjaajalugu tutvustavad sõjamuuseumid.

## Vaata ka

* Venemaa Föderatsiooni relvajõudude kindralstaabi sõjaväeakadeemia sõjaajaloo instituut
# Kaevik

Kaevik Somme'i lahingu ajal
Vana kaevikuliin Mustoja maastikukaitsealal
**Kaevik** (inglise keeles *trench*) on pealt lahtine kaitserajatis tulistamiseks ning isikkoosseisu ja sõjatehnika kaitsmiseks vastase hävitusvahendite eest.

Esimeses maailmasõjas peeti kaevikutes (kaevikusõda) mitmeid lahinguid.

## Vaata ka

* Kaevikupalavik
* Kaevikusõda

## Viited
# Tüüfus

**Tüüfuseks** ehk **soetõveks** nimetati mitut nakkushaigust, mis kulgevad kestva kõrge palaviku ja teadvuse hägunemisega.

Nüüd on selgunud, et tegu on eri haigustega, näiteks:

* kõhutüüfus
* paratüüfus
* tähniline tüüfus
# Iraani-Iraagi sõda

Vasakult paremale, ülevalt alla: lapssõdur; Iraani sõdur gaasimaskiga; USS Stark pärast ekslikku tabamust Iraagi sõjalennuki poolt; operatsiooni Mersad käigus hukkunud Iraagi-meelse rühmituse PMOI võitlejad; iraaklastest sõjavangid pärast Khorramshahri vabastamist iraanlaste poolt; Iraani armee kasutatav õhutõrjekahur ZU-23-2
Iraani-Iraagi sõda. 22. september 1980, Teheran
**Iraani-Iraagi sõda** oli piirisõda Iraani ja Iraagi relvajõudude vahel 22. septembrist 1980 kuni 20. augustini 1988.

Sõda alustas Şaddām Ḩusayni juhitud Iraak, et tagasi saada 1971. aastal Iraani valdusse läinud Hormuze väina saari (mille hõivas Iraan, kui Briti väed sealt lahkusid) ja vähendada šiiitide poliitilist mõju (muuhulgas süüdistas Iraak Iraani kurdide vabadusvõitluse toetamises). Juba 1975 tühistas Iraak ühepoolselt piirikokkuleppe Iraaniga.

Tänu naftamüügist saadud tulule ostis Iraak 1980. aastail 10% maailma relvaturul pakutavast sõjamaterjalist, tootis ise keemiarelva (kasutas seda ka sõjas) ja alustas tuumapommi valmistamist, saades selleks abi peamiselt Lääne-Euroopa riikidelt (ei saanud valmis). Kuni 1990. aastateni oli Iraak maailma suurim relvaimportija.

Sõja algul olid mõlema poole jõud umbkaudu võrdse suurusega. Sõja lõpul oli Iraagi armeel märkimisväärne materiaalne ülekaal: kopterite osas 2,5-kordne, suurtükkide osas 4-kordne, tankide osas 4,5-kordne ja sõjalennukite osas koguni 8-kordne.

Iraani riiki juhtis sõja ajal ajatolla Rūḩollāh Khomeynī. Iraaki juhtis Şaddām Ḩusayn.

Enamik lääneriike (sealhulgas USA ja Nõukogude Liit), kes kartsid islamirevolutsiooni-järgse Iraani poliitilise mõju kasvu, toetas Iraaki. Sellegipoolest müüsid nii USA kui ka Nõukogude Liit aeg-ajalt relvi ka Iraanile.

Raha sai Iraak ka araabia maadelt: Saudi Araabialt 30,9 miljardit dollarit, Kuveidilt 8,2 miljardit dollarit ja Araabia Ühendemiraatidelt 8 miljardit dollarit.

Sõjategevus kestis vahelduva eduga 1988. aasta relvarahuni.

Sõja ajal surus Iraak maha riigi enamususkkonna šiiitide poliitilist tegevust ja Põhja-Iraagi enamusrahvuse kurdide vabadusvõitlust, kasutades nende vastu muuhulgas keemiarelva.

Iraan kaotas 400 000 meest (sh 45 000 alaealist). Iraak kaotas 300 000 meest.

Riikide piirid sõja tulemusena ei muutunud. Mõlemad pooled kuulutasid end sõja võitjaks.

## Välislingid

* Iraani-Iraagi sõja videoarhiiv (*inglise keeles*)
* Sajed (Iraan). Sõja ametlik veebisait. Artiklid ja mälestused. (*inglise keeles*)
* Dokumentaalfilm sõjast (*inglise keeles*)
* USA mereväe publikatsioon: Iraani–Iraagi sõja õppetunnid. 1990 (*inglise keeles*)
* Hollandlasele esitati süüdistus mürkainete müümise eest Saddamile. 2005 (*inglise keeles*)
* USA sõjalaev Vincennes tulistas alla Iran Airi tsiviillennuki 300 reisijaga (*inglise keeles*)
# Diktaator

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib diktaatorist tänapäeva riigiõiguslikus ja politoloogilises mõttes; Vana-Rooma diktaatorite kohta vaata artiklit Diktaator (Vana-Rooma); teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Diktaator (täpsustus).* |

---

**Diktaator** on tänapäevases mõttes piiramatu võimu (diktatuuri) kehtestanud isik, kes valitseb enamasti teatud kitsa ringkonna (kas ühe partei, sõjaväe või muu rühmituse) toel. Tavaliselt on võim enda kätte haaratud piiramatuks ajaks või maskeeritakse seda pseudodemokraatlike valimiste korraldamisega. 20. ja 21. sajandil pole ükski valitseja endale ametlikult diktaatori nimetust võtnud, sest see on omandanud rõhuvalt negatiivse tähenduse. Seetõttu on paljud erakorraliste volitustega ametnikud kandnud muid nimetusi kui "diktaator".

Diktaator oli 18.–19. sajandil mõnede erakorraliste volitustega ametiisikute tiitel Poolas ja Ladina-Ameerikas.

Tänapäeval diktaatoriteks nimetatud isikud on endale võtnud erinevaid tiitleid, üks populaarsemaid on "Juht" (*Führer*, *Caudillo*, *Il Duce* jne).

## Diktaatoreid

* Julius Caesar (Vana-Rooma)
* Maximilien Robespierre
* Vladimir Lenin (Nõukogude Liit)
* Jossif Stalin (Nõukogude Liit)
* Adolf Hitler (Kolmas Riik)
* Mao Zedong (Hiina)
* Than Shwe (Myanmar)
* Pol Pot (Kambodža)
* Ferdinand Marcos (Filipiinide)
* Suharto (Indoneesia)
* Augusto Pinochet (Tšiili)
* Alfredo Stroessner (Paraguay)
* François Duvalier ja Jean-Claude Duvalier (Haiti)
* Nicolae Ceauşescu (Rumeenia)
* Enver Hoxha (Albaania)
* Kim Il-Sung ja Kim Jong-Il ja Kim Chŏng-un (Korea Rahvademokraatlik Vabariik)
* Hideki Tōjō (Jaapan)
* Jean-Bedel Bokassa (Kesk-Aafrika Vabariik)
* Saddam Hussein (Iraak)
* Mu‘ammar al-Qadhdhāfī (Liibüa)
* Idi Amin (Uganda)
* Manuel Noriega (Panama)
* Juan Perón (Argentina)
* Fulgencio Batista (Kuuba)
* Fidel Castro ja Raúl Castro (Kuuba)

## Vaata ka

* Ainuvalitseja
* Diktatuur
# Markii

**Markii** on krahvist kõrgem ja hertsogist madalam kõrgaadlitiitel Prantsusmaal, Belgias, Suurbritannias ja Iirimaal, Itaalias, Hispaanias, Norras, Portugalis ning ka mujal maailmas, kus kasutati võrdväärse tiitli kohta teisi nimetusi. Markii abikaasa või tütre kohta öeldakse **markiis.**

Nimetus tuleb sõnadest "mark" ja "markkrahv", mis tähendas Frangi riigis ja hiljem Saksamaal piiriäärset riigiosa ning selle valitsejat.

## Vaata ka

* Markkrahv

## Viited
# Hideyo Noguchi

Hideyo Noguchi
**Hideyo Noguchi** (jaapani keeles 野口 英世 *Noguchi Hideyo*; 11. mai 1876 Inawashiro, Fukushima – 21. mai 1928 Accra, Ghana) oli jaapani bakterioloog. Ta avastas neurosüüfilise etioloogia, 1913. aastal isoleeris ta seljaajukuivega patsientide ajuproovidest bakteri *Treponema pallidum.*

Noguchi Hideyo lapsepõlve varjutas olmeõnnetus: üheaastaselt kukkus ta tulekoldesse (või kallutas endale keeva riisipaja peale), mille tagajärjel said tema vasak külg ja käsi raskeid põletushaavu. Kuid arvatakse, et tema huvi meditsiini õppimise vastu sai alguse üleelamistest 16-aastaselt, kui kirurg Kanae Watanabe tegi talle käeoperatsiooni.

Alistamatu meele ja erakordse püüdlikkuse toel sai ta toimetulekut häirinud probleemidest jagu, kolis Tōkyōsse ja töötas õpingute ajal majahoidjana. 1896. aastal sooritas ta meditsiinipraktiseerija eksami esimese astme ja lõpetas 21-aastaselt Tōkyō meditsiinikolledži. Pärast meditsiinidoktori litsentsi omandamist võttis ta vastu lektoritöö ning tutvus doktor Morinosuke Chiwakiga, kellest sai tema eluaegne sõber ja mentor.

Hideyo uurimistöö sai hoo sisse pärast seda, kui ta oli 1900. aastal asunud elama Ameerika Ühendriikidesse ning töötas Pennsylvania Ülikoolis doktor Simon Flexneri uurimisassistendina.

Noguchi varasemad uuringud olid seotud maomürgi füsioloogiliste toimete uurimisega, näiteks hemolüüsi, verejooksude, ödeemi ja endoteeli kahjustustega. 1909. aastal ilmus tema monograafia "Snake Venoms: An Investigation of Venomous Snakes with Special Reference to the Phenomena of Their Venoms".

Rockefelleri Meditsiiniuuringute Instituudis töötades avaldas ta rohkem kui 200 teaduspublikatsiooni mitmete nakkushaiguste, näiteks süüfilise, tuberkuloosi, trahhoomi, lastehalvatuse, marutõve, kollapalaviku, Kaljumägede tüüfuse ja Oroya palaviku kohta.

Noguchil diagnoositi 1913. aastal süüfilis.

2004. aastast on tema portree Jaapani 1000-jeenisel rahatähel.

## Publikatsioone

* "The Action of Snake Venom Upon Cold-blooded Animals" (1904; Washington, Carnegie Institution)
* "Snake Venoms: An Investigation of Venomous Snakes with Special Reference to the Phenomena of Their Venoms" (1909; Washington, Carnegie Institution)
* "Serum Diagnosis of Syphilis and the Butyric Acid Test for Syphilis" (1911; Philadelphia: J. B. Lippincott)
* "Laboratory Diagnosis of Syphilis: A Manual for Students and Physicians" (1923; New York: P. B. Hoeber)

## Viited
# Iseseisvussõda

**Iseseisvussõda** on sõda, mida peetakse riikliku iseseisvuse saavutamiseks.

## Iseseisvussõdasid

* Ameerika iseseisvussõda
* Horvaatia iseseisvussõda
* Itaalia teine iseseisvussõda
* Mehhiko iseseisvussõda
* Sloveenia iseseisvussõda
* Eesti vabadussõda

## Vaata ka

* Vabadussõda (täpsustus)
# Sõjakorrespondent

**Sõjakorrespondent** on ajakirjanik (korrespondent), kes vahendab ajakirjanduse jaoks otse sõjatsoonis toimuvat. 19. sajandil kutsuti neid ka **erikorrespondentideks**.

## Meetodid

Sõjakorrespondentide töö viib neid maailma kõige konfliktsematesse piirkondadesse. Nad üritavad saada kohapeal sündmustele piisavalt lähedale, et saada neist kirjalikke märkmeid, fotosid või filmimaterjali. Seega peetakse sõjakorrespondendiks olemist kõige ohtlikumaks ajakirjanduse vormiks. Teisest küljest on sõdade kajastamine ka üks kõige edukamaid ajakirjandusharusid. Ajalehtede müüginumbrid kasvavad sõdade ajal märkimisväärselt ning televisiooniuudiste reitingud suurenevad. Uudisteorganistasioone on mõnikord süüdistatud militarismis kasumite pärast, mida nad konfliktide pealt teenivad. William Randolph Hearsti kohta öeldakse sageli, et ta innustas Hispaania-Ameerika sõda just nende põhjustel. (Vt Kollane ajakirjandus)

Küll aga leiavad laiemat kajastust ainult mõningad konfliktid. Viimastest sõdadest on saanud suuremat kajastust Kosovo sõda ja Lahesõda. Mitmed kolmanda maailma sõjad jäävad aga tähelepanuta, sest korporatiivne meedia ei ole sellest enamasti nii huvitatud. Ühtlasi muudab vähene infrastruktuur nende kajastamise keerukamaks ja kallimaks, rääkimata sellest, et taolised konfliktid on korrespondentidele palju ohtlikumad.

## Välislingid
# Mosambiigi vabadussõda

**Mosambiigi vabadussõda** oli sõjaline konflikt Mosambiigi Vabastusrinde (FRELIMO) ja Portugali vahel 25. septembrist 1964 8. septembrini 1974. Sõda lõppes relvarahuga ning iseseisvusläbirääkimistega, mille tagajärjel Mosambiik iseseisvus 25. juunil 1975.

Konflikti põhjuseks oli Mosambiigi elanike rahulolematus Portugali poliitikaga, mis järgis peamiselt Portugali enda majandushuve. Samuti oldi rahulolematud, et kohalikel elanikel oli raskusi kõrgkoolidesse pääsemisega ning tähtsamatel töökohtadel töötasid peamiselt portugallased.

Suur osa Mosambiigi intelligentsist ja kohalikest poliitikutest oli paguluses naabermaades.

Mosambiigi Vabastusrinnet toetasid relvade ja nõustajatega Nõukogude Liit, Hiina ja Kuuba.

## Vaata ka

* Mosambiigi kodusõda
# Sõjaseisukord Poolas

| Sõjaseisukord Poolas |
| --- |
| Jaruzelski telestuudios, valmistumas kuulutama välja sõjaseisukorda |
| Toimumisaeg |
13. detsember 1981 – 22. juuli 1983 |
| Toimumiskoht |
Poola Rahvavabariik |
| Osalised |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Rahvusliku Päästmise Sõjanõukogu | Solidarność (Wałęsa jt) |

 |

**Sõjaseisukord Poolas** (poola keeles *Stan wojenny w Polsce*) oli Varssavi Lepingu Organisatsiooni kuulunud Poola Rahvavabariigi territooriumil riigi autoritaarse kommunistliku valitsuse poolt 13. detsembril 1981 välja kuulutatud sõjaseisukord, mis kehtis 22. juulini 1983. Sõjaseisukorra kehtestamise eesmärk oli vältida Solidaarsuse mõju edasist suurenemist ja hoida ära kommunistliku režiimi võimalik langemine. Sõjaseisukorra kehtestamist on hiljem hinnatud ebaseaduslikuks ka tollal kehtinud Poola RV konstitutsiooni silmas pidades. Näiteks ei olnud sellist organit nagu Rahvusliku Päästmise Sõjanõukogu (Wojskowa Rada Ocalenia Narodowego), põhiseaduses ette nähtud. Rahvusliku Päästmise Sõjanõukogusse kuulus lisaks tollasele peaministrile ja kompartei peasekretärile kindral Wojciech Jaruzelskile veel rida kindraleid, üks admiral ja mõned polkovnikud ja alampolkovnikud, tuntud sõjaväelastest näiteks Florian Siwicki ja Czesław Kiszczak.

Vastasseisu mahasurumise käigus interneeriti tuhanded režiimi vastased süüdistust esitamata, hukkus umbes 100 inimest. Paljud poliitvangid vabastati alles pärast üldise amnestia väljakuulutamist 1986. aastal.

Sõjaseisukorra välja kuulutanud kindral Jaruzelski eitas järjepidevalt väidet, mille kohaselt ta olevat enne sõjaseisukorra väljakuulutamist palunud oma Moskva sõbralt, marssal Viktor Kulikovilt, rahvarahutuste mahasurumiseks sõjaväe sissetoomist Poolasse.

* Teade
* Toidutalong
* Tankid

## Kirjandus

* Leopold Labedz, *Poland Under Jaruzelski: A Comprehensive Sourcebook on Poland During and After Martial Law*
* George Sanford, *Military Rule in Poland: The Rebuilding of Communist Power, 1981-1983*

## Viited ja märkused

## Välislingid

 Sõjaseisukord Poolas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Perestroika

**Perestroika** (vene keeles *перестройка* 'ümberehitus', 'rekonstruktsioon', 'ümberhäälestamine', 'ümberrivistumine'; eesti kirjakeelne vaste on **uutmine**) oli NLKP KK peasekretäri Mihhail Gorbatšovi poolt juunis 1987 välja kuulutatud majandusreformide programm Nõukogude Liidus.

Laiemas tähenduses mõeldakse perestroika all Gorbatšovi võimuletulekuga 1985. aastal alanud perioodi Nõukogude Liidu ajaloos.

## Iseloomustus

Nõukogude Liidu riigipea Mihhail Gorbatšov tegi algatust riigi reformimiseks 1980. aastate teisel poolel, mis viisid lõpuks NSV Liidu lagunemisele.

1980. aastate keskpaigaks ei suutnud NSV Liit enam olla maailma supervõim. Hädavajalikud olid reformid välis- ja sisepoliitikas, majanduses jm. Neid asus ellu viima 1985. aastal NSV Liidu juhiks saanud Mihhail Gorbatšov. Tema uuenduspoliitika põhines kahel algatusel: perestroikal ja glasnostil.

Perestroika tähendas poliitilise ja majandussüsteemi reformimist. Teoks said mitme kandidaadiga valimised, mõnevõrra vähenes riigiaparaadi tsentraliseeritus ja rohkem otsustusõigust anti alumistele tasanditele (sh liiduvabariikidele). Ka majanduses vähendati tsentraliseeritud juhtimist, lubades mh kooperatiivide (väikeettevõtete) ja välisinvestoritega ühisettevõtete asutamist.

## Vaata ka

* Glasnost
* Loomeliitude ühispleenum
* Loomeliitude kultuurinõukogu
* IME
* Hirvepargi miiting
* Balti kett

## Viited

## Kirjandus

* Mati Graf. *Kalevipoja kojutulek. 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini*. Tallinn: Argo, 2008. ISBN 978-9949-438-53-2

## Välislingid

* Vaapo Vaher. Legendid loomeliitude pleenumeist Luup nr 7 (64), 6. aprill 1998.
# Massikese

**Massikese** ehk **inertsikese** on punkt, mis iseloomustab kogu keha massi keskmist asukohta.

Massikeskmes lõikuvad kõik keha või kehade süsteemi kulgliikumist põhjustavate jõudude mõjusirged. Kui keha liigub kulgevalt, siis kehale rakendatud kõigi jõudude resultandi mõjusirge läbib keha massikeset.

## Definitsioon

Kogumassiga WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 osakeste süsteemi massikese WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 on osakeste kohavektorite WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 kaalutud keskmine, kus kaaludeks on osakeste massid WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 :

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
Juhul, kui keha massijaotus on pidev, siis tuleb summa asendada integraaliga:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
kus WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 on keha tihedus punktis WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 .

### Näiteid

* Kahe võrdse massiga keha massikese asub neid kehi ühendava lõigu keskpunktis.
* Ühtlaselt jaotunud massiga kera massikese asub kera keskpunktis.
* Ühtlase massijaotusega kolmnurga massikese asub selle kolmnurga mediaanide lõikumispunktis.

## Omadused

### Newtoni II seadus

Newtoni II seadus osakeste süsteemi või mõõtmetega keha jaoks on esitatav kujul

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_16
kus WIKINIUM\_MATH\_PH\_18 on süsteemile mõjuv resultantjõud ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_20 massikeskme kiirendus. See väide kehtib tänu Newtoni III seadusele.

Antud väide toetab arusaama, et osakeste süsteem või mõõtmetega keha käitub nagu keha, mille mass on koondatud massikeskmesse.

### Impulss

Osakeste süsteemi koguimpulss on

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_22
kus WIKINIUM\_MATH\_PH\_24 on massikeskme liikumise kiirus. Newtoni II seadus ajas muutuva kogumassiga osakeste süsteemi jaoks ütleb, et koguimpulsi muutumise kiirus on võrdne süsteemile mõjuva resultantjõuga:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_26
### Impulsimoment

Süsteemi koguimpulsimoment WIKINIUM\_MATH\_PH\_28 on alati jaotatav massikeskme liikumisest tingitud impulsimomendiks WIKINIUM\_MATH\_PH\_30 ja impulsimomendiks WIKINIUM\_MATH\_PH\_32 , mis on tingitud keha pöörlemisest ümber massikeskme,:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_34
### Kineetiline energia

Analoogselt võib süsteemi kogu kineetilise energia WIKINIUM\_MATH\_PH\_36 jagada alati massikeskme liikumisest tingitud kineetiliseks energiaks WIKINIUM\_MATH\_PH\_38 ja kineetiliseks energiaks WIKINIUM\_MATH\_PH\_40 , mis on tingitud osakeste liikumisest massikeskme suhtes:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_42
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_44 füüsikaline sisu sõltub üldjuhul vaatlusalusest probleemist. See võib olla näiteks keha pöörlemise või osakeste termilise liikumise kineetiline energia.

## Vaata ka

* Raskuskese
* Massikeskme taustsüsteem

## Viited
# Relva toru

**Relvatoru** (rahvakeeles ka *raud*) on tulirelva osa, mille kaudu liigub projektiil relva suudmest välja. Olenevalt konstruktsioonist jagunevad relvatorud kaheks: **vintraudsed** (vintraud) ja **sileraudsed** (sileraud).

Vintraudse relvatoru sisepinnal paiknevad spiraalsed sooned ehk **vindid**, mis panevad projektiili pöörlema. Pöörlemine stabiliseerib projektiili lennu, parandades täpsust ja ulatust. Vintraudseid relvatorusid kasutatakse näiteks püstolites ja vintpüssides.

Sileraudne relvatoru on seest sile ega põhjusta projektiili pöörlemist. Seda tüüpi torusid kasutatakse peamiselt **haavlipüssides**, kus tulistatakse väikseid metallkuulikesi ehk haavleid. Sileraud sobib paremini lühikese vahemaa ja laia hajuvuse jaoks.

## Viited